# data[].attributes.body
Keskilapsuus elämänvaiheena
- keskilapsuus=aika esikoulun ja koulun alkamisesta varhaisen nuoruusiän alkuun (6/7v-12v)
- Freud: psykoseksuaalisena kehitysvaiheena latenssivaihe (tärkeä seksuaalisen integraation kannalta)
- Lapsi siirtyy vaiheen aikana laajempiin sosiaalisiin konteksteihin (esim. koulu) jotka vaikuttavat kognitiiviseen ja sosioemotionaaliseen kehitykseen
- Eriksonin psykososiaalisen kehityksen teoria: vaiheen keskeinen teema työkyky, aikaansaaminen ja toimeliaisuus vs alemmuuden tunne - positiivinen käsitys itsestä ja osaamisestaan tärkeää kehityksen ja psyykkisen hyvinvoinnin kannalta!(ei pos. käsitystä --> sisäänpäin suuntautuvat tunne-elämän ongelmat sekä ulospäin suuntautuva oireilu
- Kehityksen kolme taustatekijää: fyysinen kasvu, aivojen rakenteiden ja toiminnallisten piirteiden kehittyminen sekä motoriset taidot

Fyysinen ja motorinen kehitys
- Keskilapsuuteen siirtymisen näkyvä muutos on maitohampaiden vaihtuminen pysyvään hampaistoon
- Keskilapsuuden fyysinen kasvu on melko tasaista
- Murrosiän lähestyminen
- Liittyy lisämunuaiskuoren sisimmän kerroksen kypsymiseen -> androgeenieritys lisääntyy (adrenarke)
- Adrenarken ulkoiset merkit ilmaantuvat n. pari vuotta ennen murrosiän alkamista tyyypillisessä järjestyksessä

Aikuistyyppinen hienhaju

Ihon ja hiusten rasvoittuminen

Komedot (ihmomato) ja aknemuutokset

Karvoitus

- Fyysiseen kasvuun vaikuttavat geenien lisäksi esim. ravitsemus ja terveydentila
- Fyysinen ja motorinen kehittyminen mahdollistavat lapsen elämänpiirin laajentumisen
- Itsenäinen liikkuminen lähiympäristössä lisääntyy

Eddellyttää allosentristä hahmottamista eli sijaintien ymmärtämistä suhteessa toisiinsa katsojasta riippumatta

- Hienomotoriikka korostuu koulun alkaessa
- Lihashallinta paranee ja liikkeet muuttuvat sujuvammiksi
- Aivojen etuosat kehittyvät ja etu- ja takaosien yhteydet vahvistuvat -> motorisen toiminnan suunnittelu ja ohjaus kehittyvät
- Helpompi huomoida ympäristössä tapahtuvat muutokset liikkeiden säätelyssä
- Omien taitojen arviointi kehittyy, mutta on vajavainen (liikenneturvallisuus)
- Motorisessa kehityksessä saattaa esiintyä vaikeuksia, jolloin lapsi tarvitsee tukea

Liikunta ja fyysinen aktiivisuus
- Leikeissä alkaa korostumaan fyysinen aktiivisuus, leikeillä myös suuri sosiaalinen merkitys (omien voimien ja taitojen arviointi suhteessa tovereihin)
- Lapsen motoriset taidot ja niiden kehittyminen poikkeavat ympäristön vaatimuksista haitaten oppimista ja kanssakäymistä ilman selvää neurologista tai lihaksistoon liittyvää syytä= motoriikan kehityshäiriöt, motoriset oppimisvaikeudet tai koordinaatiohäiriöt - liittyy usein myös muita ongelmia oppimisen alueilla

# data[].attributes.body
Ajattelu
-Keskilapsuudessa lapsi kykenee irtautumaan välittömistä aistihavainnoista, pitämään mielessä useita samaan tilanteeseen liittyviä piirteitä ja ajattelee representaatioiden varassa
-Ajatteluun tulee lisää joustavuutta, lapsi kykenee harkitsemaan eri vaihtoehtoja ongelmia ratkaistaessa
-Fyysisen maailman tapahtumat ja ilmiöt tulevat ennustettavammiksi, kun esineiden ominaisuudet ovat pysyviä
-Piaget: Konkreettisten operaatioiden vaihe

Muisti
-Muistissa erotetaan toisistaan lyhytkestoinen muisti ja pitkäkestoinen muisti
-Lyhytkestoisessa muistista erotetaan omaksi prosessikseen työmuisti. Pitkäkestoisen muistin kaksi päärakennetta on eksplisiittinen muisti ja implisittinen muisti
- Muistin kehitys on yhteydessä perusprosessien kehittymiseen: tiedonkäsittelyn nopeus sekä esineiden ja tapahtumien erityispiirteiden tallentaminen muistiin
-Työmuistin kapasiteetti on rajallinen ja siinä on yksilöllisiä eroja
-Työmuistin toiminnalla on yhteys lukemaan ja laskemaan oppimiseen, luetun ymmärtämiseen, ongelmanratkaisuun ja vieraan kielen oppimiseen

Metakognitiot
-Metakognitioilla tarkoitetaan kykyä itse tarkastella omia tiedonkäsittelyprosessejaan
-Tietoisuus itsestä aktiivisena kognitiivisena toimijana kehittyy vähitellen, mikä tekee mahdolliseksi oman ajattelun ja toiminnan tiedostamisen ja säätelyn eli metakognition
-Metakognitioiden kehitys näkyy keskilapsuudessa: lapsi käyttää tietoisesti toimintatapoja, joiden avulla muistaisi paremmin
-Metakognitiot sisältävät sekä metakognitiivista tietoa että taitoa käyttää tätä tietoa hyväksi oppimisessa

Mielen teoria ja mentalisaatio

Mielen teoria: kykyä erottaa oma mieli toisten mielistä ja ymmärtää ja ottaa huomioon toisten mielentiloja.

Hermostollinen perusta aivojen etuosissa sekä molempien aivopuoliskojen   ohimo- ja päälaenlohkojen välimaastossa, mutta kehittymiseen vaikuttavat myös ympäristötekijät.

Mielen teorian kehitys alkaa jo ennen kouluikää, mutta kehittyy myös kouluikäisenä

Edellytyksenä sosiaalisille suhteille, metakognitiolle sekä mentalisaatiokyvyn synnylle.

Mentalisaatiokyky eli mielentäminen: kykyä pohtia asioita ja kokemuksia omasta ja toisten ihmisten näkökulmasta.

Havaittavissa n. 4-5 vuoden iässä.

Edellyttää mielen teorian hallitsemista ja kykyä erottaa oman mielen todellisuus ulkoisesta todellisuudesta.

Kehittyy vuorovaikutuksessa, etenkin varhainen vuorovaikutus aikuisen ja lapsen välillä tärkeää.

Itsesäätely ja toiminnanohjaus

Itsesäätelyllä tarkoitetaan yleisesti monia prosesseja, joiden avulla mieli säätelee kognitiivisia toimintojaan, tunteitaan ja käyttäytymistään.

Alakäsitteitä mm.

Itsekontrolli

Tahdonalainen itsesäätely

Tahdonalainen ja valikoiva tarkkaavaisuus

Lapsella sisäinen puhe tärkeä mekanismi.

Toiminnanohjaus: oman käyttäytymisen, tunteiden ja ajatusten säätelyssä sekä kaikessa tavoitteellisessa toiminnassa tarvittavia kognitiivisia toimintoja.

Toiminnanohjauksen ydintaidot: inhibitio (toiminnan ehkäiseminen), työmuisti sekä joustavuus.

Yhtä vahva koulumenestyksen ennustaja kuin älykkyys.

Tarkkaavaisuus ja keskittyminen

Tarkkaavaisuus

Valokeilavertaus

Rajallista

Tahatonta (orientoitumisreaktio) tai tahallista

Useita eri osatoimintoja: kohdentaminen, ylläpitäminen, jakaminen, kohteen vaihtaminen ja impulssien hallinta.

# data[].attributes.body
- Piaget: korosti lapsen omaa aktiivisuutta oppimisessa
- Vygotsky: korosti vuorovaikutusta lapsen ja vanhemman/opettajan välillä <--lähikehityksen vyöhyke

informaation käsittely
- input --> muokkaus --> output (?)

Oppimiseen vaikuttavia tekijöitä:
- oppimisympäristö (koulu, luokkahuone, työskentelytavat)
- lapsen kognitiiviset kyvyt, sosiaaliset taidot
- tarkkaavaisuus ja toiminnanohjaus
- temperamentti (esim. aktiivisuus, negatiivinen tai positiivinen reaktiivisuus, häirittävyys)
- aikaisemmat oppimiskokemukset --> käsitykset itsestä oppijana
--> motivaatio
- tunteet
- kotiympäristö ja kasvatustyylit
- oppimiseen saatu tuki (esim. kotona vanhemmilta tai koulussa opettajalta)
- opiskelustrategiat

- äännetietoisuus lukemaan oppimisen edellytys
- lukemisvaikeuksiin (esim. dyslexia) vaikuttaa mm. perinnöllinen alttius ja kodin lukemisympäristö
- laskukyvyn häiriö (dyskalkulia) = matemaattinen oppiminen erittöin haastavaa, vaikka on siihen tarvittavat kognitiiviset valmiudet

# data[].attributes.body
toverisuhteet
-kavereiden merkitys kasvaa
-(vanhempien ja perheen merkitys silti vielä todella tärkeä)
-kaverit vaikuttavat:
*itsetunto
*moraalin kehitys
*sosiaaliset taidot

temperamentti
-yhteyskunta suosii sosiaalisesti aktiivisia ja toisia huomioon ottavia ihmisiä.
-ujoilla lapsilla riski tulla hyljetyksi

mahdollisia riskitekijöitä
-kiusaaminen
-hyljeksintä
->heikko koulumenestys, mielenterveydes ja fyysiset ongelmat, tunne-elämän ongelmat

kiusaaminen
kiusaajan piirteitä
-voi olla heikko suhde opettajaan
-sosiaalisen vallan halu
-harhaisen positiivinen minäkäsitys

seurauksia kiusaamisen uhrissa
-yksinäisyys
-koulumenetys
-mielenterveys
-vihan tunteet

suhteet vanhempiin ja kiusaaminen
- heikko suhde äitiin lisää riskiä tulla nettikiusatuksi. Eli luultavasti turvattomat kiintymyssuhteet lisäävät kiusaamisen riskiä, sillä lapsen ja vanhemman välillä ei ole avointa keskustelua.-> ongelmat eivät tule ilmi.
-myös kiusaajalla kiusaamisen taustalla voi olla heikot suhteet vanhempiin, esim. laiminlyödyksi tulemisen kokemukset-> lapsi hakee muualta ?pystyvyyden? tunteita

tunteiden ilmaisu
-tytöillä myönteisten tunnetilojen väheneminen alkaa jo 10-vuotiaana, kun taas pojilla vasta 12-13-vuotiaana.
-pojilla ja tytöillä negatiiviset tunnetilat voimistuvat 12-13-vuotiaana, tytöillä paljon jyrkemmin
->puberteetti

tunteiden säätely
-kouluikäisillä on mielen teoria ja kehittynyt kyky mentalisaatioon
-normien opettelu edistää tunteiden säätelyn kehitystä
-normaalisti lapsilla on hyviä keinoja negatiivisten tunteiden säätelyyn.
-noin 12% ahdistuneisuus- ja masennusoireet lisääntyvät varhaislapsuudesta lähtien-> heikommat toverisuhteet ja koulumenestys

aggressiivisuus
-fyysinen aggressio vähenee kouluiässä puheen kehityttyä ja hallintakeinojen monipuolistumisen myötä
-vakava väkivalta kuitenkin lisääntyy, sillä osa lapsista ovat huomattavasti aggressiivisempia
-pitkäaikainen stressi ja neuropsykologiset ongelmat

sosiaalinen kognitio
-korkeat sosiaaliset arvot ennustavat myönteisempää sosiaalista käyttäytymistä ja vähäisempää aggressiota
-itseen keskittyvät, omaan suoriutumiseen ja omaan etuun koskevat arvot ennustavat negatiivisempaa sosiaalista käyttäytymistä ja aggressiivisuutta.
->vanhempien, kavereiden sekä koulun asenteet ja esimerkit vaikuttavat näiden muodostumiseen.
-interpersoonallinen kehämalli
->kuvaa lapsen sosiaalisia tavoitteita
-> kuinka hyvä käsitys lapsella on itsestä ja muista ja miten paljon lapsi pyrkii vaikuttamaan muihin

muita esiin tulleita juttuja
-luonteenvahvuudet
-

# data[].attributes.body
Hyvän kasvuympäristön piirteet
- ihmissuhteiden laatu keskeistä <-- suhde vanhempiin, tovereihin ja opettajaan
- vaikka kehitysvaiheessa itsenäistytään on eri tahojen aikuisten läsnäolo olennaista --> aikuinen apuna itsenäisen toiminnan harjoittelussa
- turvallinen koti sekä muiden palvelujen tarjoama ympäristö (kouluruoka, vaatetus...)
- sosiaalinen vuorovaikutus --> ystävien merkitys
- kasvatus joka kehittää kaikkia osa-alueita

"Vapaa-aika"

..Harrastukset..
- suojaa mahd. kodin ongelmilta
- myönteiset kokemukset --> minäpystyvyys
- kehittää eri osa-alueita (sosiaalisuus, motoriikka, tunne-elämä...) --> kuuluvuuden tunne tärkeä
- tulisiko koulun tarjota vai ulkopuolisen tahon?

..Aamu- ja iltapäivätoiminta..
- runsas aika ilman aikuisten läsnäoloa riski häiriöille

..Virtuaaliympäristö..
- uudet yhteydenpito mahdollisuudet --> toisaalta nuorella iällä rajojen yms. hahmottaminen haastavaa
- latenssivaiheessa koetut seksuaaliset materiaalit netissä voivat järkyttää/hämmentää
- aggressiiviset virtuaalipelit voivat aiheuttaa aggressiota