# data[].attributes.body
Kõrvemaa maastikukaitseala on

looduskaunis kaitseala Põhja-

Eestis, mis hölmab Harju ja Järva

maakonna piiril asuvaid suuri metsasid, rabasid, järvesid ja oose. Maastikukaitseala peamine

eesmärk on kaitsta piirkonna

looduslikku mitmekesisust,

sealhulgas haruldasi like ja looduslikke kooslusi. Lisaks

looduskaitsele on Kõrvemaa tähtis

ka ajaloolise ja kultuurilise pärandi

hoidjana, kuna piirkonnas on leitud mitmeid muistseid ja kultuurimälestisi.

# data[].attributes.body
Alutaguse rahvuspark on Eesti noorim rahvuspark, asutatud 2018. aastal, ning asub Kirde-Eestis. Pindala on u 44 331 ha.

See on oluline elupaik paljudele liikidele, sealhulgas pruunkaru, ilves ja hunt. Seal on mitmeid ohustatud linnuliike, näiteks must-toonekurg ja metsis. Alutaguse rahvuspargis on mitmekesine maastik, sealhulgas karstialad, liivaluited ja sood.

# data[].attributes.body
Lääne-Saaremaal muistse Antsülusjärve rannaastangu ümbruses paikneb Viidumäe looduskaitseala (2611,1 ha). See on Saaremaa kõrgeim ja vanim osa, mis ulatub Raunamäel 58,8 meetrit üle merepinna. Siinne maastik on kujunenud aastatuhandete vältel pärast viimast jääaaeg. Viidumäe looduskaitseala eesmärgiks on kaitsta Lääne-Saaremaa kõrgustiku iseloomulikku mitmekesist looduskompleksi, sealhulgas haruldasi liike, kooslusi ja elupaiku.

# data[].attributes.body
Asutati 1998. aastal.

Mustoja maastikukaitsealal asub Kagu-Eesti suurim ja reljeefse mõhnastik. Asutati vana sõjaväe harjutusalale. Kaitseala hõlmab liivikute, mõhnastike ja palumetsade ja rabade 3000 ha.

Sellel kaitsealal kaitstakse taime- ja linnuliike. Taimedest kaitstakse järgimisi: palu-liivkann, nõmmnelk, võsuliivsibul, palu- ja aas-karulkell. Lindudest kaitstakse järgmisi liike: metsis ja väike-konnakotkas.

# data[].attributes.body
Alam-Pedja looduskaitseala loodi 1994 Nõukogude Liidu armee treeningalale. Kaitsti looduslike soid, lamminiitude ja metsi ning sealset olevat mitme kesist elustiku. Ala on Võrtsijärvest kirdes asuv looduskaitseala. Pindala on 260km ruudus.

Madal inimasutus,elupaigaks paljudele haruldastele taimedele ja ohustatus linnuliikidele.

# data[].attributes.body
Ala põhiväärtusteks on märgade elupaikade mitmekesisus, Endla soostik ja allikad. Samas ka maalilised rabad, järved, roostikud, allikad, jõed, niidud ning mitmekesine taimestik ja loomastik.

# data[].attributes.body
See on esimene rahvuspark, mis loodi 1971. aastal. See park asub Lääne-Virumaal. Lahemaa on Euroopa tähtsamaid metsakaitsealasid. Seal kaitstakse metsa-, soo-, ja rannaökosüsteeme. See on koduks erinevatele loomadele ja lindudele. Sealne taimestik on väga rikkalik.

# data[].attributes.body
Kaitseala hõlmab ulatuslikke karstialasid, kus voolab kaheksa maa-alust jõge. Salajõgede kohal esinevad orud, nõod, järved, kurisud ja allikad moodustavad vaheldusrikka karstimaastiku. Tuntum ja unikaalsem objekt on veerohkel ajal üle keev Tuhala Nõiakaev.

# data[].attributes.body
Sookuninga looduskaitseala metsad on olulised metsise mängualadeks ja märgalad on rändel olevatele hanelistele ja luikedele strategiliseks peatus- ja toitumisalaks. Näiteks peatuvad siin väike- laukhani, suur-laukhani ja laululuik. Sinsetes inimtühjades metsades on leidnud pelgupaiga ka must-toonekurg, laanepüü, laanerähn, hallpea-rähn ja teder ja sooaladel peavad

jahti ja kasvatavad järglasi väike-konnakotkas ja kaljukotkas. Külastajatele on rabad head

muraka ja jõhvika korjamiseks.

# data[].attributes.body
Peamisteks väärtusteks on Eesti suurim okasmetsade ja soode ala. Sealsed sood on elupaigaks kaljukotkale, rabapüüle, mudatildrile, metsad lendoravale ja must-toonekurele ning mitmele teistele.

# data[].attributes.body
1978 läksid ühise kaitse alla Tudu-Järvesoo ja Luusaare sookaitseala. Aastal 1997 moodustati Tudusoo maastikukaitseala, mis hiljem organiseeriti looduskaitsealaks.

# data[].attributes.body
Kaitse eesmärgid:

Seal kaitstakse linnuliike. Seal on kohatud 176 erinevat linnuliiki. Ala on väärtuslik ka rändlindude peatusalana. Siin sellel alal on palju metsi ja lamminiitusid. Suurema osa Peipsiveere looduskaitsealast hõlmab unikaalne ja väga hõreda asutusega Emajõe-Suursoo, mis on Eesti suurim deltasoostik.

# data[].attributes.body
Kaitsetakse pinnavorme, kooslusi ja liike. Kaitstakse ka pärandkultuuri objekte, kohaliku elulaadi. Edendada püütakse turismi ja puhkemajandust

# data[].attributes.body
Pärnu maakonnas

Kaitstakse: Lavassaare soostikku, ümbritsevaid metsa ja pärandkooslusi ning kaitsealuseid liike, puisniite, rabasid, liikide elupaiku.

# data[].attributes.body
Põhja-Kõrvemaa looduskaitseala kaitse-eesmärk on kaitse tagamine: piirkonnale iseloomulikele maastikele, liustikutekkelistele pinnavormidele, inimtegevusest vähe mõjutatud metsa- ja sookooslustele, eriilmelistele järvedele, haruldastele ja kaitsealustele liikidele ning nende elupaikadele.

# data[].attributes.body
Puhtu-Laelatu LKA

Virtsu ümbruse merelahtede, saarekeste, rannikulähedaste puisniitude ja Puhtu laiu laialehise salumetsa kaitseks

# data[].attributes.body
Rahvuspark on loodud Lõuna-Eestile iseloomulike metsa- ja järverohkete kuppelmaastike,

kaitsealuste liikide ja koosluste, kultuuripärandi ning tasakaalustatud keskkonnakasutuse

säilitamiseks, kaitseks ja taastamiseks.

# data[].attributes.body
Luitemaa LKAl kaitstakse Metsist, must-toonekurge, kassikakku, karvasjalg-kakku, jäälindu, kõre ja kivisisalikku ja niidu-kuremõõka