# data[].attributes.body
-Görög-római kultúra

Művek: mítoszok

Jellemzők:

-szabályosság

-mitológiai motívumok

-dráma kezdetei

# data[].attributes.body
-10-11. század

-kulturális élet fő színterei a középkora fejedelemségek és főúri várak, kastélyok vagy paloták

-duális világszemlélet: e világ és túl világ

-keresztényi motívumok

-műfajok: himnuszok, zsoltárok, kódexek, példázatok

-az alkotások legtöbb esetben névtelenek

-alkotások fő funkciója a tanítás

Szent Margit legenda (3.tétel)

# data[].attributes.body
12-15. század

renascité: ujjászületés--az antikvitás születik újjá

lázad az az egyház tekintélye ellen

a természet mint téma belekerül a művészetekbe (pl. háttérként)

a vallás szerepe erősen csökken

előtérbe kerülnek a világi témák, az élet szépségei: a földi élet

antik hagyomány kultusza

mindennek a mértéke az ember (humanizmus).

megnő a művészet szerepe

megjelennek a mecénások

az alkotóknak hírneve van
jellemzők:

arányosság

mitológiai motívumok

emberközpontúság

természeti képek

Janus Pannonius, Balassi Bálint

# data[].attributes.body
-barocco olasz kifejezésből "nyakatekert csigavonal"

-16-17. század fordulója

-alkotások tanító funkcja mellett a gyönyörködtető funkció is megjelenik

-jellemzői:

bonyolultság

túldíszítettség

dinamizmus

erős érzelmek

monumentalitás

pátoszi hangulat

Zrínyi Miklós: Szigeti veszedelem (eposz)

# data[].attributes.body
-a tudomány és a technika fejlődése, iparosodás, nagy tudományos felfedezések

3 alstílusirányzattal:

-klasszicizmus:

egyszerűség

letisztultság

szabályosság

Kazinczy Ferenc, Berzsenyi Dániel versei

-rokokó:

miniatűr jelleg

játékosság

könnyedség

természeti képek

Csokonai Vitéz Mihály versei, Mikes Kelemen: Törökországi levelek

-szentimentalizmus:

nagyfokú érzelmesség

belső világ megmutatása

természet mint nyugalom helye

Kármán József: Fanni hagyományai

# data[].attributes.body
-roman ang: "regényes"

-a változás lehetősége határozza meg: az egyik változata a reményvesztettség, a csalódás, a világfájdalom ; a másik a forradalmi optimizmus, a kitörő életöröm.

-19. század

jellemzők:

ellentétek

történetiség

elvágyódás

szabadság élménye

látomásosság

szenvedélyesség

egyéniesség

természet mint exotikum

Művek:

Vörömarty Mihály: Csongor és Tünde

Katona József: Bánk bán

Jókai Mór: Az aranyember

Arany János: Szondi két apródja, Ágnes asszony balladája

Petőfi Sándor versei

Arany János versei

Kölcsey Ferenc

Vörösmarty Mihály versei

# data[].attributes.body
-romantika korszakának végén

-csak az epikára jellemző

-A társadalom bemutatása az igazi feladata, átlagembert ábrázolja

-hiteles társadalomábrázolás

-az író mindenttudó, a háttérben marad

Móricz Zsigmond: Barbárok, Tragédia (novella),

Sárarany (regény)

Mikszáth Kálmán: Szegény Gélyi János lovai, Bágyi csoda (novella)

# data[].attributes.body
-"Minden egész eltörött"

-avandgárd

József Attila, Juhász Gyula, Kosztolányi Dezső, Ady Endre, Radnóti Miklós, Pilinszky János, Babits Mihály, Áprily Lajos, Szilágyi Domokos versei

Kosztolányi Dezső: Pacsirta (regény)

Krúdy Gyula: A hídon (novella)

Örkény István: Tóték (dráma)

Tamási Áron: Ábel a rengetegben (regény)

Kós Károly: Az országépítő

Ottlik Géza: Iskola a határon