# data[].attributes.attachment_link.title
284K views · 4.7K reactions | #science #scienceexperiments #trick #scienceismagic #scienceathome #tips #DIY #experiment | Daily Interesting365 | Daily Interesting365 · Original audio

# data[].attributes.attachment_link.description
science #scienceexperiments #trick #scienceismagic #scienceathome #tips #DIY #experiment. Daily Interesting365 · Original audio

# data[].attributes.attachment_link.title
"We need a revolution in parenting. it's not enough to do traditional parenting more gently. We need a radical departure from the authoritative ways of the past. Let us put our efforts towards creating a true Non-coercive collaborative relationship with our children." Vivek Patel♥️~Visit www.aliasherbals.com for more details on our shop's offerings🍃 #homeschoolers #homeschooling #unschooling #unschoolers #raisingrebels #homesteading #truthseeker #education #consciousparenting #noncohersiveparenting #homeschoollife #playbasedlearning | Alia Koger | Alia Koger · Original audio

# data[].attributes.attachment_link.description
"We need a revolution in parenting. it's not enough to do traditional parenting more gently. We need a radical departure from the authoritative ways of the past. Let us put our efforts towards...

# data[].attributes.body
Mest det periodiske system og almen viden

# data[].attributes.body
1) Vi fortsætter arbejdet med molekyler

og jeg viser metangasforsøget.

2) kahoot eller jeopardy om det periodiske system

# data[].attributes.headline
20.6.2024   Vi afslutter med skelet, måler blodtryk  og kahoot

# data[].attributes.subject
20.6.2024   Vi afslutter med skelet, måler blodtryk  og kahoot

# data[].attributes.body
1)Vi afslutter kroppen for denne gang.

2) skelet.

3) vi måler blodtryk.

4) Kahoot

# data[].attributes.body
Vi skal snakke og lære om jordens opbygning. I dag særligt det vi går rundt på.

1) vi gennemgår gyldendals fortælling første side

2) vi klipper kortet ud og sætter det sammen til Pangea

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Af Iben M. H. Højsgaard , Opdateret 24. februar 2020

Hvorfor dannes der store bjergkæder, og hvorfor opstår der jordskælv, vulkaner og dybhavsgrave? Svaret skal findes i pladetektonikken.

# data[].attributes.attachment_link.description
Af Iben M. H. Højsgaard , Opdateret 24. februar 2020 Hvorfor dannes der store bjergkæder, og hvorfor opstår der jordskælv, vulkaner og dybhavsgrave? Svaret skal findes i pladetektonikken.

# data[].attributes.body
1)

hvordan gik det i geografi i går

2) Vi tegner videre på vores kroppe. først fordøjelsen

3) har du fået alt med ? mangler han at sige noget du har?

4)kahoot

5) hvis der er mere tilbage i jer og I har lyst læser jeg fra bios

# data[].attributes.body
bare for sjov

# data[].attributes.attachment_link.description
Join a game of kahoot here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn - any subject, in any language, on any device, for all ages!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Om værkstedet

Klassetrin: 4. - 10. klasse

Fagområder: Natur/teknologi, biologi

Materiale: hent lærervejledningen

Varighed: 3 timer

Tider: Mandag-fredag, kl. 10.00-13.00

Pris: 2600 DKK (hvis I ønsker at besøge udstillingerne, skal I huske at købe entré)

Hvordan? Udfyld bookingforespørgslen nedenfor. Bemærk, at værkstedet ikke er booket, før I har modtaget en endelig bekræftelse fra os.
Book senest tre uger før den ønskede dato.

Afmelding: Minimum tre uger før ellers betales fuld pris for værkstedet.

I værkstedet Hjerte/lunge-dissektion arbejder I med dissektion af hjerte og lunger. I bliver klogere på deres funktion hver for sig, og det indbyrdes samspil mellem dem. Hjerte-lunge-værkstedet er en klassisk dissektion, hvor I får gennemgået hjertets og lungernes opbygning.

Vi støtter op om dissektionen med en række sanselige øvelser, produktive spørgsmål og opgaveløsning i vores udstillinger. I løbet af dagen vil I opleve:

Sanselige øvelser

Fælles snakke om viden om hjerte og lunger

Opstilling af forventninger

Aktiviteter i udstillingen

Dissektion af hjerte og lunger med elevdeltagelse

Download programmet for værkstedet her.

Om Hjerte-lunge dissektion

Før I kommer til Experimentarium, kan I se en lille film, der introducerer de vigtigste fagbegreber til hjerte og lunger, og hvordan eleverne bruger fire aktiviteter fra udstilling "Under huden". Filmen kan ses her:

Spørgeskema

Til forløbet hører et spørgeskema, som eleverne kan udfylde. Spørgeskemaet hjælper eleverne med at arbejde med de væsentligste fagbegreber på andre måder, så de møder stoffet fra forskellige vinkler. Lærervejledningen giver idéer til arbejdet før, under og efter besøget.
Hent spørgeskema for 4.-6. klasse Hent spørgeskema til 7.-10. klasse Download lærervejledningen
Video: Luft i lungerne

I hjerte-lunge værkstedet kommer I HELT tæt på organerne - blandt andet kan I prøve at puste en lunge op. Se her, hvordan det foregår:

Video: Se et hjerte-lunge sæt

Baggrundsstof

Vi anbefaler, at I arbejder med supplerende videoer og læsestof. Nogle børn finder det grænseoverskridende og ulækkert at have med råt kød og især organer at gøre. For at komme denne "ad-effekt" i møde, kan de med fordel have set en af de mange dissektioner der er at finde på Youtube, som også kan vise børnene, hvordan man kan lave en lille video om hjerte og lunger. Vi anbefaler denne video.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dissektion: Lær at dissekere i hjerte-lunge værkstedet

# data[].attributes.attachment_link.description
Klassetrin: 4. - 10. klasse Fagområder: Natur/teknologi, biologi Materiale: hent lærervejledningen Varighed: 3 timer Tider: Mandag-fredag, kl. 10.00-13.00 Pris: 2600 DKK (hvis I ønsker at besøge udstillingerne, skal I huske at købe entré) Hvordan? Udfyld bookingforespørgslen nedenfor. Bemærk, at værkstedet ikke er booket, før I har modtaget en endelig bekræftelse fra os.

# data[].attributes.body
1) Vi skal have arbejdet videre med vores kopiark om det periodiske system.

Grundstoffer og kemiske forbindelser.

Navne og numre

2) Vi laver modeller af molekylerne fra nyt kopiarket. Husk at putte det i mapper.

3) hvis der er tid ser vi et methangas forsøg lavet af Oscar og Mohamed.

# data[].attributes.body
Vi klipper dem ud og sætter dem sammen til Pangea. Husk det er landene der skal klippes ud ikke havet

# data[].attributes.body
Det periodiske system

sidste forsøg stoffer der går sammen og bliver skilt ad

Elektrolyseforsøg

kopiark og Kahoot

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Den nemmeste måde at fremstille hydrogen ved hjælp af elektricitet er, som i dette forsøg, ved elektrolyse. Her sender man jævnstrøm gennem et kar med vand. Vandet skal være elektrisk ledende, så derfor tilsætter man fortyndet svovlsyre, fortyndet natriumhydroxid, saltvand eller lignende.

Sådan foregår elektrolyse

Når der sendes strøm gennem vandet, vil vandmolekylerne dissocieres (adskilles) i H⁺-ioner og OH ⁻-ioner. Disse ioner trækkes hen mod henholdsvis den negative pol (katoden) og den positive pol (anoden).

Ved katoden optager to H⁺-ioner hver en elektron og danner hydrogen (H ₂). Vi siger, at hydrogenionerne er blevet reduceret (reduktion = elektronoptagelse).

Ved anoden samles fire OH ⁻-ioner og frigiver dels O ₂ (ilt), molekylært vand og fire elektroner. I denne proces afgives der elektroner fra oxidionerne i OH ⁻. Der er sket en oxidation (oxidation = elektronafgivelse).

Det ses, at der efter nogen tid dannes gasser i reagensglassene. Det kan påvises, at disse gasser er hydrogen (H ₂) ved den negative elektrode og oxygen (O ₂) ved den positive elektrode, og at de bliver dannet i forholdet 2:1. Der er således sket en sønderdeling af vand, H ₂ O.

Du skal bruge

Elektrolysekar med to platin-elektroder

2 minireagensglas

Fortyndet svovlsyre (1mol/L)

Ledninger

Krokodillenæb

Spændingsforsyning (0-12V, indstillet på 5V DC)

Sådan gør du

1. Den fortyndede svovlsyre, H₂SO₄ 1 mol/L, hældes i elektrolysekarret.

2. De to minireagensglas fyldes med den fortyndede svovlsyre og placeres i apparatet.

3. Tilslut en spænding på maks. 5V. Se, hvordan gasserne begynder at boble op fra stængerne, samtidig med at vandet skubbes ud af glassene.

4. Glasset med oxygen holdes med mundingen opad, og den opsamlede oxygen påvises ved at sænke en glødende træpind ned i glasset med oxygen. Man vil da se, at træpinden blusser op.

5. Gas med hydrogen holdes med mundingen nedad, og den opsamlede hydrogen påvises ved at holde en tændt tændstik hen under glasset. Der lyder et lille blop (hvin). Bemærk: Skulle gasudviklingen gå trægt, kan elektrolysekar med elektroder skylles i fortyndet ammoniakvand. Der advares mod at bruge alkoholer, selv i svage opløsninger.

Diskussion

Opskriv et reaktionsskema for elektrolysen (delprocesser og bruttoproces).

Forklar med dine egne ord, hvad der sker i de enkelte processer.

Hvad er forholdet mellem de dannede gasser? Forklar.

Der blev dannet små vanddråber på indersiden af glasset, da hydrogen-gassen blev antændt. Forklar, hvordan man kan bruge elektrolyse til at lagre energi fra vindmøller.

Flere forsøg: Transport

Påvis CO₂-udledning fra biler
Illustrationsforsøg af forbrændingsmotor
Forsøg med elektrolyse (denne side)
Byg din egen elmotor
Lav en simpel elektromotor
Lav et luftpudefartøj
" Alle forsøg og cases
Kilde
Dette forsøg stammer oprindeligt fra Climate Minds, som er udviklet af Experimentarium i samarbejde med Dansk Energi og Energyminds.

# data[].attributes.attachment_link.title
Elektrolyse - Forsøg med elektrolyse - Fremstil hydrogen

# data[].attributes.attachment_link.description
Den nemmeste måde at fremstille hydrogen ved hjælp af elektricitet er ved elektrolyse. Det kan du selv prøve i dette forsøg.

# data[].attributes.attachment_link.title
Jorden er delt op | Natur/teknologi 4-6 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
Jorden er delt op Af Thomas Geertz Man regner med, at Jorden er ca. 4,5 mia. år gammel. Undervejs har den ændret sig meget. Der har været istider og varme perioder, jordskælv, tsunamier, vulkanudbrud, osv. Alt sammen noget, der har været med til at…

# data[].attributes.attachment_link.title
If there were just 100 people on Earth, this is who they would be. | By IFLScienceFacebook

# data[].attributes.attachment_link.description
If there were just 100 people on Earth, this is who they would be.

# data[].attributes.attachment_link.title
What is global circulation? | Part Three | The Coriolis effect & winds

# data[].attributes.body
1. Mere vind med vand i, mere oversvømmelse. Mere vildt vejr

2. Det globale vindsystem. Vi ser en lille film.

3. Vi laver en tegning sammen

4. coriolis effekten

# data[].attributes.attachment_link.title
Make it make sense! | ✨𝑨𝒏𝒈𝒆𝒍𝒂 | 𝑻𝒓𝒖𝒕𝒉 𝑺𝒍𝒊𝒏𝒈𝒆𝒓✨ | angel.of.freedom_17 · Original audio

# data[].attributes.attachment_link.description
Make it make sense!. angel.of.freedom_17 · Original audio

# data[].attributes.body
Forsøg med kalkvand.

Bevis du udånder co2

Energiformer

Gyldendals evaluering

# data[].attributes.attachment_link.title
So beautiful ❤️❤️ #transformation #reelsfbviralシ #fypreelsfb #famgislove #reelsvideo #IloveJoyce | Joyce Trinidad- Guevarra

# data[].attributes.body
Dagsorden

1 Vores krop og luftveje, lunger og åndedræt.

2 Det store og det lille kredsløb

3 Tarmsystem.

Det tegnes på kroppen og kahoot.

Vi fortsætter læsningen i bios fra side 82

# data[].attributes.body
1)Verden består af mange lande, nogle rige andre fattige.

2) LDC (low Development country) NIC (New industriel country) tidliger I og U lande (mere politisk korrekt er det Globale syd)

3) Industrialiseringen i europa.

4) Primær, sekundær og tertiære erhverv. 2 slags tertiære erhverv service + It og teknologi

Kahoot kan I lide det?

# data[].attributes.body
1 industrialisering

Lande uden vores industrialisering.

NIC og LDC

Primær sekundær Tertiære

Tertiære deles i 2 Service og IT

Primære erhverv (landbrug, fiskeri med videre)

Sekundære erhverv (fremstilling og forædling)

Tertiære erhverv (tjenesteydelser og embedsfolk)

# data[].attributes.body
Vi laver biologi i geografi i dag så I er klar til turen senere idag.

Det er om forskellen på fugle :)

# data[].attributes.attachment_link.description
Intelligent search from Bing makes it easier to quickly find what you're looking for and rewards you.

# data[].attributes.headline
Elektricitet 16.4.2024                                           Enheden watt (symbol W) er en fysisk måleenhed for effekt.1 watt er defineret som den effekt, der ydes, når der hvert sekund udføres et arbejde (eller omsættes en energi) på 1 joule, altså 1 W = 1 J/s. Desuden kan den beregnes som produktet af volt og ampere, dvs. 1 W = 1 V * 1 A. 

# data[].attributes.subject
Elektricitet 16.4.2024                                           Enheden watt (symbol W) er en fysisk måleenhed for effekt.1 watt er defineret som den effekt, der ydes, når der hvert sekund udføres et arbejde (eller omsættes en energi) på 1 joule, altså 1 W = 1 J/s. Desuden kan den beregnes som produktet af volt og ampere, dvs. 1 W = 1 V * 1 A. 

# data[].attributes.body
1 repetition.

2 lav et kredsløb.

Der skal bruges 4 pærer. 2 skal lyse svagere end de andre. 1 pærer skal kunne slukkes uden de andre påvirkes. Tegn din opstilling på papir med symboler inden du laver den.

3 Symbol vendespil

4 hvis vi når det kunne jeg tænke mig at læse lidt sammen med jer fra Elektricitet kosmos

# data[].attributes.body
1. Vi skal have lavet et rids af vores kroppe på papir.

2. vi har gennemgået lungefunktionen og skal have det tegnet på vore krop. sammen med blodkredsløbene. det store og lille.

3. vi starter med at læse i jeres kompendium om kroppen

# data[].attributes.body
Vi har ikke snakket om elektromagnetisme endnu. De sidste 4 spørgsmål. så gæt:)

# data[].attributes.attachment_link.description
Magneter findes blandt andet i legetøj, i holdere til papirclips og skjult i mange af hverdagens elektriske apparater. Selve planeten Jorden er også en magnet, og magnetfeltet om Jorden gør, at man kan finde vej med et kompas.Der er også en sammenhæng mellem elektrisk strøm og magnetisme.

# data[].attributes.body
Vi skal vide mere om elektricitet.

1) evaluering fra sidst.

2)Repetition. Volt, amperer, ac dc,

Nyt serie og parallelforbidelse. Ark med symboler

3) Opsæt 1 kredsløb med 2 serie og en parallelforbindelse.

4) Vi læser fra de nye ark om elektricitet

# data[].attributes.body
SI-enheden for elektrisk strøm er ampere; ved en strømstyrke på 1 ampere flyttes der 1 coulomb, eller godt seks milliarder milliarder (6,25•10 18) elektroner, hvert sekund.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvem er der flest af i Danmark: unge eller ældre mennesker? Og bliver den danske befolkning ældre eller yngre? Det kan være svært at overskue, og du er bestemt ikke den eneste, der vil have svært ved at svare på spørgsmålene. Derfor laver man figurer og modeller, som gør analysearbejdet lettere at gå til.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Om kun to dage sker det: Tirsdag den 15. november vil der blive født et lille nyt menneske et eller andet sted på kloden, og lige netop dén fødsel vil få verdens befolkningstal til at gå fra 7.999.999.999 til 8.000.000.000.

Det viser beregninger fra FN's Befolkningsdivision, der løbende holder øje med, hvor mange mennesker der er på jorden nu og hvor mange, vi bliver i fremtiden.

Tallene viser, at det kun tog 12 år for verdens befolkning at stige fra 7 til 8 milliarder. Men det vil tage 15 år at lægge næste milliard til tallet. I 2037 forventes verdens befolkning at nå op på ni milliarder, og derefter vil det tage 21 år at lægge næste milliard på, så vi kommer op på 10 milliarder i 2058.

Men derefter stopper væksten næsten helt. FN forventer, at befolkningen vil toppe omkring 2080. Her vil vi være cirka 10,4 milliarder mennesker på Jorden, og derefter forventes tallet langsomt at begynde at falde.

Befolknings-bomben er afblæst

Tidligere har mange advaret mod overbefolkning, og de tanker går helt tilbage til den engelske præst og økonom Thomas Robert Malthus (f. 1766). Han mente, at når de fattige får bedre levevilkår, vil befolkningen stige uhæmmet, indtil folk igen bliver fattige på grund af mangel på mad og andre ressourcer. Hans idéer fik stor indflydelse på senere tænkere, og blandt andet inspirerede han Charles Darwin.

Malthus' tanker hænger stadig ved, for mange tror stadigvæk, at det skaber overbefolkning at forbedre sundheden i fattige lande. Og på kort sigt er det heller ikke helt forkert.

Befolkningstilvæksten skyldes nemlig primært, at sundhedstilstanden er blevet forbedret betydeligt i løbet af relativt få år, skriver FN. I kraft af moderne lægevidenskab, uddannelse, rent vand og bedre ernæring, overlever langt flere børn nu end tidligere. Det har fået befolkningerne til at skyde kraftigt i vejret de seneste 50 år.

Men på langt sigt forholder der sig faktisk omvendt: Mindre børnedødelighed får nemlig fødselsraterne til at falde.

Det skyldes, at vi mennesker trods alle fejl og mangler dog alligevel ikke er helt ligesom de dyr, Malthus sammenlignede os med. Når fattigdommen falder, flere børn overlever, og kvinder får rettigheder, vælger de fleste kvinder at få færre børn. Og så stabiliserer befolkningen sig eller begynder at falde igen. Det kræver dog en kulturændring, der tager et par generationer, og i den tid vokser befolkningen kraftigt.

Væksten sker nu langsommere

Der er allerede klare tegn på, at verdens vilde befolkningsvækst ikke vil fortsætte. I gamle dage var det normalt med børneflokke på syv eller flere børn i de fleste lande, men i dag er familierne langt mindre. I tresserne fik hver af verdens kvinder cirka fem børn i gennemsnit, og i dag er antallet nede på 2,3 børn pr. kvinde.

Det tal har stor betydning, for når hver kvinde i gennemsnit kun får lidt over to børn, vil befolkningen hverken stige eller falde på langt sigt. I 2050 forventes det såkaldte fertilitetstal at være faldet til 2,1 og det begynder at slå igennem på befolkningstilvæksten. I 2020 nåede verden en milepæl: For første gang kom den årlige befolkningsvækst ned under én procent.

Milliarder af mennesker har kostet naturen dyrt

Det er vigtigt at holde styr på befolkningstallet, for selvom Malthus ikke fik ret i, at mennesker formerer sig uhæmmet som kaniner, havde han stadig en reel pointe i, at verdens ressourcer er begrænsede. Siden 1970 er verdens befolkning mere end fordoblet, og i den tid er mængden af vilde dyr og planter i verden faldet med to tredjedele.

Det sker især, fordi vi omdanner natur til landbrug. Alene siden 1990 er 420 millioner hektar skov blevet fældet for at bygge landbrug, byer, veje, og så videre. Derfor er et af de helt store spørgsmål, om de kommende to milliarder yderligere indbyggere på kloden i lige så høj grad vil medføre naturødelæggelser, eller om væksten og befolkningstilvæksten kan gøres bæredygtig.

Samtidig skaber den stigende befolkning også problemer for menneskers liv på kloden. FN kalder direkte befolkningstilvækst en udfordring for at opnå bæredygtig udvikling. Det skyldes, at de mange nye mennesker lægger beslag på en masse af landenes ressourcer, som så ikke kan gå til at forbedre sundhedsvæsenet, skolerne, og andre grundlæggende ydelser.

Mange unge er en god investering

Men en stor vækst i antallet af børn og unge behøver ikke nødvendigvis være et problem. Det kan også give en gevinst. Især, hvis de mange nye unge mennesker får mulighed for at uddanne sig og starte deres egne virksomheder.

Derfor taler blandt andet Verdensbanken om den såkaldte "demografiske dividende" i Afrika, hvor en meget stor del af befolkningen i de kommende årtier vil være i den arbejdsdygtige alder. Det ses som en unik mulighed for at investere i de unge generationer, så de i langt højere grad blive bidragsydere til samfundet, i stedet for at den stigende befolkning bliver en belastning.

Den idé er ikke bare idealistisk drømmeri, for vi har allerede set den slags positive udviklinger ske i virkeligheden, blandt andet i Thailand. Om det også lykkes i Afrika, afhænger i høj grad af, om de mange nye unge mænd og kvinder får en god uddannelse, så de kan skabe sig selv og deres land en bedre fremtid.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nu bliver vi otte milliarder. Men verdens vilde befolkningsvækst bremser op

# data[].attributes.attachment_link.description
Om kun to dage sker det: Tirsdag den 15. november vil der blive født et lille nyt menneske et eller andet sted på kloden, og lige netop dén fødsel vil få verdens befolkningstal til at gå fra 7.999.999.999 til 8.000.000.000.

# data[].attributes.attachment_link.title
Worldometer - Statistik om verden i realtid

# data[].attributes.attachment_link.description
Global live statistik omkring, befolkning, stat, økonomi, samfund, medier, miljø, fødevarer, vand, energi og sundhed. Interesant statistik med befolkningstæller, CO2 udledninger, hungersnød, offentlige udgifter, produktionsstatistik, foirbrugsdata, og meget mere.

# data[].attributes.body
1. Elektricitet fra i går

2. Grid. Vores forventninger

3. befolkningstilvækst

4. forbrug.

5. Hvad gør vi?

# data[].attributes.body
Vi arbejder med Magnetisme og H.C. Ørsted.

# data[].attributes.attachment_link.description
Magneter findes blandt andet i legetøj, i holdere til papirclips og skjult i mange af hverdagens elektriske apparater. Selve planeten Jorden er også en magnet, og magnetfeltet om Jorden gør, at man kan finde vej med et kompas.Der er også en sammenhæng mellem elektrisk strøm og magnetisme.

# data[].attributes.body
Hvad er elektricitet

Hvad er volt/spænding

ampere

# data[].attributes.body
1. siden sidst. Densitet og alkohol.

2. destillering

3. Oprydning

4. Afslutning det periodiske system/løgn

5. Efter ferien elektricitet. tilknytning til det periodiske system.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvad er forkortelsen for helium?, Hvad hedder gasserne som ikke kan kombineres med andre grundstoffer?, Hvor mange gasser er der i det periodiske system?, Nævn mindst 4 gasser fra det periodiske system?

# data[].attributes.attachment_link.description
Join a game of kahoot here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn - any subject, in any language, on any device, for all ages!

# data[].attributes.attachment_link.description
Join a game of kahoot here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn - any subject, in any language, on any device, for all ages!

# data[].attributes.body
1 Det periodiske system

2 En tredje måde at fremstille kemiske forbindelser

3 fremstilling af alkohol

små film og forklaring

Densitet: måske tilbage på skolen, hvis klokken er 13.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Almindelig sprit hedder ethanol og er et meget lille molekyle . . .

2 kulstofatomer

5 brintatomer

og en OH-gruppe

Ordet alkohol slutter på -ol. Det gør alle de forskellige slags alkohol også. Der er tale om én stor familie.

Kulbrinter og alkoholer er lidt i familie. Man kan f.eks. sammenligne methan-gas med methanol, som er en alkohol.

Læg mærke til, at der er kommet et iltatom ind til højre i stregformlen, og der er dannet den karakteristiske OH-gruppe.

Methan og Ethan findes i dansk naturgas. De kan hverken lugtes, ses eller smages.

Byggesæt

Vi skal nu til at bygge modeller af de simpleste alkoholer.

Den sorte kugle er C: Carbon, kulstof

Den røde kugle er O: Oxygen, ilt

Den hvide kugle er H: Hydrogen, brint

Methanol er det mindste molekyle i gruppen af alkoholer.

Methanol kaldes også for træsprit, fordi det for år tilbage blev fremstillet af træmasse. Husk at træ er lavet af sukker, og man kan lave sukker om til alkohol.

OH-gruppen kendetegner alkoholer, og de ligner derfor lidt på vand. Faktisk har vand også en OH-gruppe, idet H ₂ O kan tegnes . . .

Advarsel

Træsprit er farligt på flere måder: Det kan både brænde, og så er det giftigt.

Der går historier om folk, som selv har prøvet at brænde sprit, hvor det fik alvorlige konsekvenser som blindhed og dødsfald.

Heldigvis er det svært at få fat i methanol, så bare tag det roligt.

MethanolLet antændelig og meget brandfarlig

Holdes væk fra antændelseskilder

Emballagen skal holdes tæt lukket

Giftig ved indånding og indtagelse

Undgå kontakt med huden

Kan forårsage blindhed

Opbevares utilgængeligt for børn

Ølhunden

Ethanol indeholder to kulstofatomer, lidt brint og en OH-gruppe.

Helt ærligt - kan du ikke se, at det ligner en hund.

Ethanol findes i bl.a.

Øl

Vin

Spiritus

Husholdningssprit

Hostesaft

Barbersprit

Alkohol er et stort emne

Som sagt slutter alkoholer på -ol. Så der er tale om én stor familie. Tænk bare på navne som glycerol, kolesterol osv.

Glycerol møder vi i et fedtmolekyle.

Alkoholer findes i naturen som aromastoffer, farvestoffer, frostvæske og biologisk vigtige stoffer. Alkoholer med mange C‑atomer er faste stoffer.

Organisk kemi

Kulstof er vigtigt for liv på den måde, vi kender det her på Jorden. Der findes ca. 8 millioner forskellige molekyler inden for organisk kemi.

Der er lige et par undtagelser, og det er kultveilte CO ₂ og kulilte CO. De anses ikke for at være organiske gasser.

Uorganiske forbindelser er der ca. 1 million af. De indeholder ikke kulstof, men er lavet af et eller flere andre atomer fra det periodiske system.

# data[].attributes.attachment_link.description
Almindelig sprit hedder ethanol og er et meget lille molekyle . . . 2 kulstofatomer 5 brintatomer og en OH-gruppe Ordet alkohol slutter på -ol. Det gør alle de forskellige slags alkohol også. Der er tale om én stor familie. Kulbrinter og alkoholer er lidt i familie. Man kan f.eks.

# data[].attributes.headline
23.1.24 Vi skal rense saltvand fra salt ved destillation og bevise vi kan lave co2

# data[].attributes.subject
23.1.24 Vi skal rense saltvand fra salt ved destillation og bevise vi kan lave co2

# data[].attributes.body
I forbindelse med vores emne Rent drikke vand til fremtidige generationer, har vi skilt vand ad med elektrolyse.

Jeg viser jer noget aktivt kul til rensning af vand med kemikalier

Og vi skal destillere vand så det er uden salt.

Sidst snakkede vi om at bevise co2 og jeg tror jeg har en plan :)

# data[].attributes.attachment_link.description
Read Ny prisma 8 by wombascience on Issuu and browse thousands of other publications on our platform. Start here!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skovbrandene i Amazonas har i den seneste tid fanget verdens opmærksomhed.

Den brasilianske præsident, Jair Bolsonaro, der blev indsat i 2019, forpligtede sig under sin valgkamp til at begrænse miljøbeskyttelsen i Amazonas og i stedet opprioritere udviklingen af landbrug i området, og det ser ud til, at han holder ord.

Den genopblussende afskovning i Amazonas, der ellers var aftaget med 80 procent, siden den toppede i 2004, er alarmerende af flere årsager.

Tropiske skove huser mange plante- og dyrearter, der ikke findes andre steder. Skovene er vigtige tilflugtssteder for de indfødte, og træerne og andet organisk materiale lagrer enorme mængder af kulstof, der ellers ville bidrage til klimakrisen.

Nogle medier har også advaret mod, at skovbrandene i Amazonas vil udtømme den ilt i atmosfæren, som vi indånder. Den franske præsident, Emmanuel Macron, skrev på Twitter 22. august, at "Amazonas regnskov - lungerne, der producerer 20 procent af planetens ilt - er i brand."

Our house is burning. Literally. The Amazon rain forest - the lungs which produces 20% of our planet's oxygen - is on fire. It is an international crisis. Members of the G7 Summit, let's discuss this emergency first order in two days! #ActForTheAmazon pic.twitter.com/dogOJj9big
- Emmanuel Macron (@EmmanuelMacron) August 22, 2019

Men den gentagne påstand om at Amazonas regnskov producerer 20 procent af alt ilt på planeten, beror på en misforståelse. Faktisk stammer næsten al Jordens åndbare ilt fra havene, og der er nok af den til at holde i millioner af år.

Der er mange årsager til at være forarget over dette års skovbrande i Amazonas, men udtømningen af Jordens ilt-lager er altså ikke én af dem.

LÆS OGSÅ: 5 ting, du bør vide om brandene i Amazonas

Deforestation changes the face of our planet. Between my first flight in 1999 and last in 2016, I noticed a difference in the #Amazon. Less forest more burning fields. The #AmazonRainforest produces more than 20% of the world's oxygen. We need O2 to survive! pic.twitter.com/CQDLLaT7DE
- Scott Kelly (@StationCDRKelly) August 22, 2019

Ilt fra planter

Som klimatolog har jeg i mit arbejde stort fokus på udvekslingen af forskellige gasarter mellem Jordens overflade og atmosfæren.

Mange elementer, herunder ilt, er i konstant cyklus mellem landbaserede økosystemer, havene og atmosfæren på måder, der kan måles og sættes tal på.

Næsten al den frie ilt i luften er produceret af planter gennem fotosyntesen. Omkring en tredjedel af fotosyntesen på land sker i de tropiske skove, hvoraf den største findes i Amazonområdet.

Men al den ilt, der produceres af fotosyntesen hvert år, bliver stort set slugt af levende organismer og brande.

Træer kaster konstant døde grene, kviste, rødder og andet affald af sig, der giver næring til et rigt økosystem af organismer, som hovedsageligt består af insekter og mikrober.

Mikroberne sluger så godt som al ilt i denne proces.

Planterne i skovene producerer masser af ilt, og skovens mikrober sluger enorme mængder ilt. Derfor er nettoproduktionen af ilt fra skovene - og alle landplanter som sådan - meget tæt på nul.

LÆS OGSÅ: Mennesker har påvirket Amazonas i flere tusinde år

Produktion af ilt i havene

For at ilt kan ophobes i luften, skal dele af det organiske materiale, som planter producerer gennem fotosyntesen, fjernes fra cirkulationen, før det kan bruges.

Det sker typisk, når materialet hurtigt falder til bunds på steder, hvor der ingen ilt er - oftest i mudderområder i det dybe hav i farvande, der allerede er udtømt for ilt.

I den type havområder er der høje niveauer af næringsstoffer, der gøder store algeblomstringer. Døde alger og andre efterladenskaber synker her ned i de mørke havdybder, hvor mikrober nærer sig af dem.

Som deres modstykker på land, bruger mikroberne her også ilt for at gøre dette, hvilket udtømmer ilten fra vandet omkring dem.

Under de dybder, hvor mikroberne har drænet vandet for ilt, synker det overskydende organiske materiale mod havbunden, hvor det nedgraves.

Ilten, som algerne producerer i havoverfladen, mens de vokser, forbliver i luften, fordi det ikke forbruges af nedbrydende organismer. Det nedgravede plantemateriale på bunden af havet er kilden til olie og gas.

LÆS OGSÅ: Hvorfor udfører mennesker ikke fotosyntese?

På land nedgraves færre mængder af plantematerialet under iltfrie forhold, oftest i tørvemoser, hvor grundvandsspejlet forhindrer den mikrobielle nedbrydning. Det udgør kilden til kul.

Kun en lille del - måske 0,0001 procent - af den globale fotosyntese bliver omdirigeret ved disse nedgravninger og bidrager på den måde til ilten i atmosfæren.

Men over millioner af år vil den resterende ilt, der skabes af denne lille ubalance mellem vækst og nedbrydning, akkumulere en form for reservoir af åndbar ilt, som al dyreliv kan nære sig af.

Det har i millioner af år skabt de omkring 21 procent af ilt, som atmosfæren består af.

Dele af denne ilt vender tilbage til planetens overflade gennem kemiske reaktioner med metal, sulfur og andre komponenter fra Jordens skorpe.

Når jern eksempelvis eksponeres for luft i nærvær af vand, sker der en reaktion med ilten i luften, som skaber jernoxid, hvilket nok er bedre kendt som rust. Denne proces kaldes for oxidation, og den hjælper til med at regulere iltniveauer i atmosfæren.

LÆS OGSÅ: Vild video: Se NASA's smukke visualisering af atmosfæren

Hold ikke vejret

Selvom planters fotosyntese i sidste ende er ansvarlig for åndbar ilt, er det kun en forsvindende lille del af planternes vækst, der faktisk bidrager til at lagre ilt i luften.

Selv hvis al organisk materiale på Jorden blev brændt af på et splitsekund, ville mindre end en procent af verdens ilt blive brugt.

I sidste ende truer den brasilianske u-vending i forhold til beskyttelsen af Amazonas ikke ilten i atmosfæren.

Selv en endnu større stigning af skovbrande vil kun skabe forandringer af iltniveauet i atmosfæren, som ville være svære at måle.

Der er nok ilt i luften til at holde i millioner af år, og mængden er i højere grad bestemt af geologi, end hvad der gøres med Jordens landarealer.

Det faktum, at den tiltagende afskovning truer nogle af de vigtigste landskaber for biodiversiteten og kulstoflagring på Jorden, bør dog være grund nok til at være imod den.

LÆS OGSÅ: Satellitfoto tydeliggør: Amazonas-skovbrande udleder enorme mængder af giftig kulilte i atmosfæren

LÆS OGSÅ: Voldsomme skovbrande i Amazonas kan spottes fra rummet: Se udviklingen her
Scott Denning hverken arbejder for, rådfører sig med, ejer aktier i eller modtager fondsmidler fra nogen virksomheder, der vil kunne drage nytte af denne artikel, og har ingen relevante tilknytninger. Denne artikel er oprindeligt publiceret hos The Conversation og er oversat af Frederik Guy Hoff Sonne.

# data[].attributes.attachment_link.title
'Verdens lunger' er en myte: Skovbrandene i Amazonas er ødelæggende, men de udtømmer ikke Jorden for ilt

# data[].attributes.attachment_link.description
Amazonas regnskov bliver kaldt 'Jordens lunger', da den efter sigende producerer 20 procent af Jordens ilt, men det er ikke sandt.

# data[].attributes.body
Det periodiske system

Hvad er det.

Vi kan trække grundstoffer fra hinanden og lægge grundstoffer sammen.

1 destillation

2 elektrolyse

3 kemisk tiltrækning

Atomet hvordan beskriver vi det. kernefysiske skrivemåde

Kahoot om grundstoffer. navn og kemisk betegnelse

# data[].attributes.attachment_link.title
Atomer: Atomets opbygning. "Som en hotdog på et stadion." Helt basic om atomet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Find Jeopardy Games About periodiske system

# data[].attributes.attachment_link.description
JeopardyLabs has over 10000 games on periodiske system

# data[].attributes.attachment_link.description
Join a game of kahoot here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn - any subject, in any language, on any device, for all ages!

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvad består verden egentlig af? Hvad er vi lavet af? Det er spørgsmål, der har optaget mennesket i årtusinder, og svaret er mindre, end din fantasi kan forestille sig.

# data[].attributes.body
Sidst ,lavede vi 2 forsøg der gav os forskellige gasser.

Idag skal vi rense noget vand så det er muligt og sikkert at drikke det.

1) hvad kan der være i vores vand

2) hvordan fjerner vi det.

3) destiller vand, fjern salt

# data[].attributes.attachment_link.title
Den blå planet | Geografi 7-9 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
Den blå planet Af Niels Kjeldsen og Ove Petersen Jorden kaldes ofte den blå planet, fordi den ser blå ud fra rummet. Vand udgør omkring 70 % af Jordens overflade. Vand er kemisk set opbygget af to hydrogenatomer og et oxygenatom. Den kemiske...

# data[].attributes.attachment_link.title
madspild, transport og øko - Details - Kahoot!

# data[].attributes.attachment_link.description
Join a game of kahoot here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn - any subject, in any language, on any device, for all ages!

# data[].attributes.headline
Madspild forsat. Kan vi huske noget efter en laaang juleferie :)

# data[].attributes.subject
Madspild forsat. Kan vi huske noget efter en laaang juleferie :)

# data[].attributes.attachment_link.description
De 3 fossile brændstoffer, nævn 3 vedvarende energikilder, Hvilken gas udnytter vi ikke i Danmark men Sverige, Hvad er den kemiske formel for metan

# data[].attributes.attachment_link.description
Join a game of kahoot here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn - any subject, in any language, on any device, for all ages!

# data[].attributes.body
Energi og ressourcer

# data[].attributes.attachment_link.description
Join a game of kahoot here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn - any subject, in any language, on any device, for all ages!

# data[].attributes.body
Sidst tegnede vi cellen og fik navngivet organellerne.

1. Vi skal ind i cellekernen og snakke om DNA.

2. Udfyld kopiark med navngivning.

3. vand fortsat. Vand til fremtidige generationer og vands betydning for kroppen

# data[].attributes.body
Torsdag i uge 6 2020

# data[].attributes.attachment_link.description
Den simple celledeling, hvor cellen efter at have nået en vis størrelse snører sig over på midten og derved danner to datterceller med samme genetik, er almindelig hos prokaryoter (fx bakterier). Det er en hurtig mekanisme, som på kort tid kan forøge antallet af individer betragteligt.

# data[].attributes.body
1 Hvad er en ressource

2 Hvem forbruger jordens ressourcer.

3 Kopiark til ressourcer

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I takt med det stigende havniveau kommer vandstanden forbundet med stormfloder til at stige med en tilsvarende højde.

I oktober blev Danmark ramt af en stormflod, der oversvømmede store områder og skader, der vil overstige en værdi af en milliard kroner.

Men den samme stormflod i fremtidens klima vil kunne komme endnu længere op i terrænet.

Syd for Danmark, i Antarktis, er der også en bekymrende udvikling i gang.

# data[].attributes.attachment_link.title
Seks grafer viser, hvordan det går med klimaet

# data[].attributes.attachment_link.description
I takt med det stigende havniveau kommer vandstanden forbundet med stormfloder til at stige med en tilsvarende højde. I oktober blev Danmark ramt af en stormflod, der oversvømmede store områder og skader, der vil overstige en værdi af en milliard kroner. Men den samme stormflod i fremtidens klima vil kunne komme endnu længere op i terrænet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Én dag tidligere end sidste år har vi mennesker opbrugt jordens ressourcer for 2022. Fra den 28. juli bruger vi mere, end planeten kan nå at genskabe selv.

Mennesket fisker altså flere fisk og fælder mere skov, end jorden har til rådighed - for blot at nævne et par eksempler. Faktisk skulle vi have 1,7 jordkloder tilgængelig for at være i balance med naturen.

"Vi tager mere fra planeten, end den kan genskabe. Vi har 100 kroner på naturens konto, men vi bruger 170 kroner. Og det gør vi år, efter år, efter år. Fortsætter vi på denne måde, vil det resultere i fødevarekriser, vandmangel og gøre os endnu mere sårbare over for ekstreme vejrfænomener og naturkatastrofer. Derfor er der ingen vej udenom: I de kommende år skal vi give mere tilbage til naturen, end vi tager. Ellers går det galt," siger han.

Udregninger af menneskets fodaftryk viser, at den såkaldte Earth Overshoot Day i 1971 først fandt sted i december. På 50 år har Earth Overshoot Day altså rykket sig fem måneder.

Danmark er nummer 15 på listen

Der er stor forskel på det økologiske fodaftryk, forskellige lande sætter på vores fælles planet. Lande som Indonesien og Jamaica har nogle af de laveste fodaftryk i verden, mens Danmark er ét af de mest ressourcekrævende lande.

Hvis hele verden forbrugte af naturens ressourcer, som vi gør i Danmark, ville Earth Overshoot Day falde allerede i marts. Danmark har dog rykket sig markant ned af listen på ganske få år. Fra at være nummer 9 i 2019 til i dag at indtage en 15. plads.
Få WWF's 5 gode råd til en mere klima- og naturvenlig hverdag.
"Danmark er i en positiv bevægelse, og både regeringen og EU har taget skridt mod en grønnere økonomi og en mere bæredygtig tilgang til samfundet de senere år. Men kigger vi ud over vores egne grænser, går det fortsat den gale vej. Danmark er eksempelvis storimportør af soja, som kommer fra områder, hvor der tidligere var regnskov. Vi kan altså ikke bare hvile på laurbærrene. Der er stadig en stor opgave foran os i Danmark om at være ambitiøse både herhjemme og internationalt," siger Bo Øksnebjerg.

Generalsekretæren peger på, at én af de store politiske opgaver i de kommende år bliver at få sat et bindende mål for, hvor stort et fodaftryk Danmark - og verden - må have på vores planet. Menneskeheden skal således halvere vores fodaftryk fra forbrug og produktion i 2030 både i Danmark og globalt, hvis vi skal vende tilbagegangen for klima og natur inden 2030.

Top 10 over lande med det største fodaftryk:

1. Qatar
2. Luxembourg
3. Cook Islands
4. Bahrain
5. Canada
6. De Forenede Arabiske Emirater
7. USA
8. Estland
9. Belize
10. Kuwait

Om Earth Overshoot Day

Beregninger af menneskets økologiske fodaftryk viser, at Earth Overshoot Day i 1971 lå i december.

Danmark er de seneste år rykket ned på den globale liste over lande med det største fodaftryk. I 2022 er vi rykket en plads ned på listen i forhold til sidste år. I 2021 lå Danmark nummer 14 og for tre år siden, i 2019, var Danmark nummer 9.

Det er den internationale organisation, Global Footprint Network, der hvert år udregner Earth Overshoot Day. Fra 2021 til 2022 er det samlede økologiske fodaftryk steget med 1,2 procent, mens den samlede biokapacitet steg med 0,4 procent i samme tidsrum. Læs mere om udregningen bag Earth Overshoot Day her.

# data[].attributes.attachment_link.title
Jordens ressourcer er opbrugt for i år - WWF Danmark

# data[].attributes.attachment_link.description
Earth Overshoot Day falder i 2022 én dag tidligere end året før. Danmark rykker en plads ned på listen over de mest ressourcekrævende lande.

# data[].attributes.headline
22.11.2023. Bussen er udlånt, så vi bliver på skolen

# data[].attributes.subject
22.11.2023. Bussen er udlånt, så vi bliver på skolen

# data[].attributes.body
1. kort repetition af det periodiske system

2. Nye fagord og kopiark

3. Kahoot

4. Vendespil

5. Illustration af Magnesium i svovlsyre

6. Hvis vi har tid i overskud kigger vi på vores jepardy

# data[].attributes.attachment_link.description
Det fællesfaglige forløb kan anvendes som beskrevet i vejledningen, men kan med fordel bearbejdes og tilpasses til den enkelte klasses niveau og behov.

# data[].attributes.body
Vi tegner de to slags celler. Vi navngiver de forskellige organeller.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vand, er livsvigtigt for kroppens funktioner. Uden væske kan man kun overleve få dage. Vand er ikke et næringsstof i sig selv, da det ikke omdannes til energi.

Vores behov for vand er ca. 1,5-2 liter hver dag. Behovet afhænger af hvor varmt der er, hvor aktive vi er og om vi har feber.

Vandets funktion i kroppen

er at føre næringsstofferne rundt i blod og lymfe

er nødvendig for, at alle kemiske processer i cellerne kan foregå

er at transportere de affaldsstoffer, som dannes ved cellernes stofskifte, og udskille dem fra kroppen i form af urin

er at deltage i varmereguleringen. Blodet fordeler den varme, som dannes ved cellernes stofskifte. Desuden indgår vand i sved, som virker afkølende, når det fordamper fra huden

Mangel på vand fører til, at huden udtørrer. Derved sprækker huden nemmere og der opstår sår.
Mangel på vand betyder også, at der kommer til at mangle vand i blodet. Blodet bliver tyktflydende, blodmængden bliver mindre og blodtrykket falder.

Du kan tjekke om du mangler vand, ved at lave en hudfold på et kødfuldt sted. Bliver hudfolden stående mangler du vand. Glattes hudfolden hurtigt ud, er din vandbalance i orden.

Normalt udgør vand ca. 55-60 % af kroppens samlede vægt. Prøv selv at regne ud, hvor mange liter (=kg) vand du indeholder. Mænd indeholder lidt mere vand end kvinder og ældre mennesker indeholder lidt mindre vand end yngre.

Sveder man kraftigt så vandmængden ryger ned på 54 % eller derunder, risikerer man i værste fald at dø af det, fordi blodforsyningen til hjernen svigter.

I løbet af et døgn dannes der ca. 500 ml (=1/2 liter) vand i kroppen pga. forbrændingen i cellerne. De sidste 2.000 ml (2 liter) skal vi have, gennem det vi drikker og spiser.

I løbet af et døgn mister vi væske på flere måder

Sved og fordampning fra huden ca. 500 ml

Gennem udåndingsluften ca. 400 ml

Gennem afføringen ca. 100 ml

Vandladning / urin ca. 1.500 ml

I alt ca. 2.500 ml i løbet af ét døgn

Vi skal drikke ca. 1,5-2 liter væske hver dag

Til toppen af siden

# data[].attributes.attachment_link.description
Vand, er livsvigtigt for kroppens funktioner. Uden væske kan man kun overleve få dage. Vand er ikke et næringsstof i sig selv, da det ikke omdannes til energi. Vores behov for vand er ca. 1,5-2 liter hver dag. Behovet afhænger af hvor varmt der er, hvor aktive vi er og om vi har feber.

# data[].attributes.body
Forsøgsvejledning ligger på meebook

# data[].attributes.body
Hvorfor har levende organismer brug for vand?

# data[].attributes.attachment_link.description
Rent drikkevand er nødvendigt for alle mennesker på Jorden for at kunne leve. Mens nogle områder på Jorden har næsten ubegrænsede mængder af rent grundvand, er der i andre lande konstant mangel på drikkevand. Drikkevandsforsyning er et problem for store befolkningsgrupper, men hvad skal vi gøre ved det?

# data[].attributes.headline
9.11.2023  Industrialisering i Danmark. hvordan var det i andre lande

# data[].attributes.subject
9.11.2023  Industrialisering i Danmark. hvordan var det i andre lande

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Af Jesper Rise Børjesen , Opdateret 24. februar 2020

Landmand, fabriksarbejder eller kontorchef. Der findes hundredvis af forskellige jobs, men de kan alle inddeles i tre grupper: de primære erhverv, de sekundære erhverv og de tertiære erhverv.

# data[].attributes.attachment_link.title
De tre hovederhverv - undervisningsmateriale til geografi

# data[].attributes.attachment_link.description
Af Jesper Rise Børjesen , Opdateret 24. februar 2020 Landmand, fabriksarbejder eller kontorchef. Der findes hundredvis af forskellige jobs, men de kan alle inddeles i tre grupper: de primære erhverv, de sekundære erhverv og de tertiære erhverv.

# data[].attributes.attachment_link.description
Join a game of kahoot here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn - any subject, in any language, on any device, for all ages!