# data[].attributes.headline
CENTER FOR DIGITAL DANNELSE- Den vi abonnerer på!

# data[].attributes.subject
CENTER FOR DIGITAL DANNELSE- Den vi abonnerer på!

# data[].attributes.body
brugernavn: digilang

kode: digilang007

# data[].attributes.attachment_link.description
Sæt fokus på digital dannelse i undervisningen Undervisningsmaterialer til både ungdomsuddannelser og grundskoler Ungdomsuddannelser Grundskoler Populære oplæg og workshops Se alle workshops og oplæg "På HANSENBERG har vi valgt materialerne fra Center for Digital Dannelse, da det er vigtigt for os som skole at sætte fokus på, hvordan eleverne gebærder sig online, og hvilke konsekvenser [...]

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
WiFive har lavet nyt materiale

Download "Den Digitale Skattejagt" GRATIS og lad eleverne blive endnu klogere på nutidens teknologi ved at give dem en forståelse for det, der ligger bag.

Konceptet er: Inde - ude - hjemme. Læs mere om det i lærervejledningen.

*Kan også anvendes i natur/teknologi-faget

# data[].attributes.attachment_link.title
WiFive - Digital dannelse - undervisningsmateriale til mellemtrinnet

# data[].attributes.attachment_link.description
WiFive er et undervisningsmateriale til mellemtrinnet udviklet af Danske Skoleelever og TDC Group. Materialet fokuserer på digital dannelse.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Børn og unge lever en digitaliseret hverdag - og med telefonen i lommen er venner og fællesskaber altid inden for rækkevidde. Men også mobning, afpresning, ulovlig billeddeling og overgreb er hverdag på nettet. Red Barnet arbejder for, at børn og unges digitale liv skal være trygt og sikkert - og at de børn og unge, der oplever digitale overgreb og krænkelser får den rette hjælp.
Den digitaliserede verden er en integreret og helt afgørende del af børns liv. Men desværre bliver alt for mange børn udsat for digitale krænkelser, mobning og ubehagelige oplevelser online. En undersøgelse fra Red Barnet fra 2021 viser, at hvert tredje barn og hver anden ung er blevet udsat for en eller flere ubehagelige oplevelser online inden for det seneste år. En digital krænkelse kan være lige så skadelig som en fysisk krænkelse - blandt andet fordi det krænkende materiale kan dukke op igen og igen. ørn og unge, der mistrives og er ensomme samt piger og teenagere , ubehagelige oplevelser online.

Red Barnet arbejder med at forebygge digitale krænkelser gennem blandt andet undervisningsmaterialer og aktiviteter på skoler om digital dannelse, fællesskaber, mobning Vores SletDet Rådgivning kan ud over at yde støtte og børn og unge, der har fået delt krænkende billeder, med at få stoppet delingen.

Derudover arbejder vi for at påvirke lovgivningen, så de digitale platforme for eksempel pålægges krav om at fjerne ulovligt og krænkende indhold indenfor en fast tidsfrist.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi arbejder for, at børn og unges digitale liv skal være trygt og sikkert - og at de børn og unge, der oplever digitale krænkelser får hjælp.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Børns Vilkår er i samarbejde med Medierådet for Børn og Unge gået sammen om fire rapporter under overskriften 'Digital Dannelse i børnehøjde. Rapporterne er støttet af TrygFonden.

Børnehavebørn og skolebørn er omgivet af digitale medier i hjemmet, i børnehaven og i skolen. Hidtil har man ikke haft et samlet overblik over børnenes brug af digitale medier som mobiltelefoner, tablets, computere, spillekonsoller mm.

Denne viden foreligger nu i form af fire rapporter med overskriften 'Digital Dannelse i Børnehøjde'. Rapporterne er udarbejdet af Børns Vilkår i samarbejde med Medierådet for Børn og Unge.

Tilsammen udgør rapporterne den første undersøgelse i Danmark, der på et repræsentativt grundlag undersøger den digitale dannelse fra et børneperspektiv.

Alle fire rapporter er nu tilgængelige.
Læs rapporterne her

Få gode råd, invitation til faglige arrangementer mv.

Tilmeld dig Børns Vilkårs Fagnyhedsbrev

Tilmeld dig her

Analyserne i denne rapport er lavet med udgangspunkt i en forståelse af, at den digitale dannelse styrkes af et varieret brug. Selv om næsten alle børn har prøvet at bruge et digitalt medie, er der forholdsvis stor forskel på, hvor varieret børnenes brug er. Halvdelen (43 pct.) af børnene bruger digitale medier på 1-2 måder, halvdelen (57 pct.) på 3-4 måder. Hvert fjerde barn (26 pct.) har hverken prøvet at tage billeder, optage en video eller styre en robot med et digitalt device.

I hjemmet er der kønsforskelle i børnenes måder at bruge digitale medier på. Mens 13 pct. af drengene bruger digitale medier på fire forskellige måder, svarer 9 pct. af pigerne det samme. Flere drenge end piger styrer robotter, og pigerne ser oftere film og videoer end drengene. I børnehaven er der ingen statistisk signifikante forskelle mellem drenge og piger i deres brug af digitale medier bortset fra, at piger oftere tager billeder eller optager videoer end drengene. Hvert tredje barn er sammen med en voksen derhjemme om digitale medier. Både i børnehaverne og i hjemmet bruges digitale medier til fordybelses- eller hviletid for børnene.

De børn, som er sammen med voksne om digitale medier, bruger digitale medier mere varieret og mener også oftere, at man kan være aktiv med digitale medier. Børn bruger også digitale medier mere varieret, hvis der er regler om deres brug af digitale medier derhjemme. Flertallet af forældrene angiver, at de har regler for deres barns brug af digitale medier - dette gælder særligt forældre over 40 år, familier med to voksne og forældre, der har regler for deres egen brug og oplever sig som kompetente brugere af digitale medier.

Der er dog forholdsvis store variationer i hvilke regler, og hvordan de administreres. 63 pct. af børnene svarer, at de voksne derhjemme bestemmer, hvor lang tid de må bruge tablet eller telefon. Ifølge hvert tredje barn (33 pct.) bestemmer de voksne ikke, hvor lang tid barnet må bruge de digitale medier.

Analyserne i denne rapport tager udgangspunkt i, at manglende forældreinvolvering i børnenes digitale liv øger risikoen for, at børnene udsættes for indhold, der ikke er egnet for dem. 78 pct. af forældrene giver deres børn lov til selv at finde videoer eller film online, som barnet må se, når det ikke er i børnehave. Samtidig viser surveyen, at forældre, der taler med deres børn om aldersbegrænsninger, giver deres børn friere rammer. Flere forældre fortæller i interviews, at de er usikre på, hvordan de skal forholde sig til deres børns færden på internettet.

Flest forældre (92 pct.) angiver det som 'vigtigt' eller 'meget vigtigt', at deres barn ikke spiller spil, der viser vold (fx slåskampe eller krig). Fire ud af ti (43 pct.) mener, at det er 'vigtigt' eller 'meget vigtigt', at deres barn kun spiller spil, som det lærer noget af. Bare to ud af ti (21 pct.) mener, at det er 'vigtigt' eller 'meget vigtigt', at barnet ikke må spille spil med reklamer eller andet kommercielt indhold. Der er ikke særlig store socioøkonomiske forskelle på forældrenes holdninger til spil med hhv. voldeligt eller kommercielt indhold.

Flest pædagogiske personaler (81 pct.) har taget stilling til, om børnene må spille spil, de lærer noget af samt spil med voldeligt indhold (79 pct.). De pædagogiske personaler har i mindre grad taget stilling til spil med reklamer eller andet kommercielt indhold (58 pct.) samt spil, der indsamler data om dem (57 pct.).

4 ud af 5 forældre deler billeder af deres barn på sociale medier. Forældre med en lang videregående uddannelse deler sjældnere end andre forældre informationer om eller billeder af deres barn på sociale medier. Flere end 9 ud af 10, af de forældre, der deler billeder af deres barn på sociale medier, tænker altid eller ofte over hvilke billeder, de deler af deres barn. Forældrene tænker mest over hvem, der kan se billederne, og at billederne ligger på de sociale medier, når barnet bliver ældre. De tænker mindst over, at andre børn kan misbruge billederne (i forbindelse med mobning), og hvem der ejer billederne.

I børnehaverne ser vi store variationer i tilgangen til digitale medier. Mens nogle børnehaver forsøger at undgå digitale medier, har andre integreret dem i flere læreplanstemaer. Fælles for mange børnehaver er dog, at de forsøger at bryde med den dikotome forestilling om, at man enten kan være aktiv eller passiv med digitale medier. Mange finder det dog også svært at ændre på denne opfattelse.

Størstedelen af de pædagogiske personaler oplever stor ledelsesmæssig opbakning til at bruge digitale medier sammen med børnene. Samtidig angiver 73 pct. af de pædagogiske personaler, at de i 'høj grad' eller 'nogen grad' har lyst til at arbejde med digitale medier sammen med børnene. 8 pct. har hverken lyst i højere eller mindre grad, og 19 pct. har i mindre grad eller slet ikke lyst til dette.

Mere end halvdelen af de pædagogiske ledere (59 pct.) oplever, at personalet har de fornødne kompetencer til at arbejde med digitale medier sammen med børnene i børnehaven. 17 pct. oplever hverken, at de pædagogiske personaler har eller ikke har de fornødne kompetencer, og mere end hver femte (23 pct.) oplever, at de pædagogiske personaler 'i mindre grad' eller 'slet ikke' har de fornødne kompetencer. 1 pct. af de pædagogiske ledere ved det ikke.

Samtidig oplever både ledere (36 pct.) og pædagoger (40 pct.), at der er stor forskel på personalegruppens kompetencer til at arbejde med digitale medier sammen med børnene. Flere af de interviewede pædagoger og ledere peger på, at alder og generationsforskelle er årsagen til den forskel, der er blandt det pædagogiske personale, når det gælder digitale medier. Af de kvalitative interview fremgår det desuden, at der eksisterer forskellige holdninger til, hvor mange pædagoger man bør kunne forvente er kompetente brugere af digitale medier, og på hvilke måder pædagoger skal bruge digitale medier sammen med børnene.

Pædagogiske personaler, der oplever at have de fornødne kompetencer til at arbejde med digitale medier sammen med børnene, har større sandsynlighed for at have lyst til at arbejde med digitale medier i børnehaven sammenlignet med pædagogiske personaler, der ikke oplever at have de fornødne kompetencer.

Undersøgelsen viser også, at pædagogiske personaler med lyst til at bruge digitale medier sammen med børnene bruger flere slags digitale medier med børnene i børnehaven. På samme måde er børnenes 'skabende' brug af digitale medier ofte betinget af de voksnes engagement.

28 pct. af de pædagogiske personaler har været på kursus i at arbejde med digitale medier sammen med børnene. 70 pct. af de pædagogiske personaler, som ikke har været på kursus, svarer at de godt kunne tænke sig et kursus eller en efteruddannelse i emnet.

42 pct. af de pædagogiske ledere har været på kursus i, hvordan de kan støtte personalet i at arbejde med digitale medier sammen med børnene.

88 pct. af de kommunale chefer peger på, at det er den pædagogiske leder, der har ansvaret for at klæde pædagogiske personaler fagligt på til at arbejde med digitale medier sammen med børnene. 83 pct. svarer, at det er kommunens ansvar, mens 61 pct. svarer, at ansvaret ligger hos de pædagogiske personaler selv.

64 pct. af de kommunale chefer oplever, at der 'i høj grad' eller 'nogen grad' er barrierer for, at det pædagogiske personale kan bruge digitale medier sammen med børnene, mens 31 pct. svarer, at der 'i mindre grad' eller 'slet ikke' barrierer. 5 pct. svarer ved ikke. Tilsvarende svarer 16 pct. af det pædagogiske personale, at der ingen barrierer er for, at de kan arbejde med digitale medier sammen med børnene.

Mens 52 pct. af de pædagogiske personaler peger på tid som en barriere, angiver kun 28 pct. af de kommunale chefer det samme. Særligt pædagogiske personaler i kommunale børnehaver oplever tid som en barriere i arbejdet med digitale medier sammen med børnene (62 pct.) sammenlignet med pædagogiske personaler i selvejende eller private børnehaver (33 pct.). Både pædagoger og kommunale chefer peger desuden ofte på manglende inspiration som en barriere for at bruge digitale medier i det pædagogiske arbejde sammen med børnene.

De børnehaver, hvor de pædagogiske personaler oplever, at der er et kommunalt fokus på børnehavens brug af digitale medier, tænker oftere digitale medier ind et eller flere af læreplanstemaerne. Digitale medier er desuden oftere en del af læreplanstemaerne i børnehaver, hvor personalet mener, børn bør have visse digitale kompetencer, inden de starter i skole.

45 pct. af de pædagogiske personaler og ledere (fordelt på 47 børnehaver) svarer, at digitale medier er tænkt ind i ét eller flere læreplanstemaer. Det svarer til, at digitale medier er en del af læreplanstemaerne i 55 pct. af alle børnehaverne. 38 pct. af pædagogiske personaler og ledere svarer, at digitale medier ikke er tænkt ind i læreplanen, mens 17 pct. ikke ved det.

I interviewene peger nogle pædagoger på, at det muligvis ville være en god idé at have digitale medier eller digital dannelse som et selvstændigt læreplanstema, fordi det ville kunne hjælpe med at konkretisere, hvad formålet med digitale medier i børnehaven er. Nogle pædagoger nævner også, at digitale medier kan risikere at blive det, de kalder en 'børnepasser' og peger på konkrete læringsmål i forhold til digitale medier for at undgå dette.

83 pct. af de pædagogiske personaler og ledere er 'meget enige' eller 'enige' i, at børn bør have visse digitale kompetencer, fx at kunne navigere rundt på en tablet eller computer, inden de starter i skole.

De fleste børnehaver er blevet digitaliserede i forhold til det arbejde, der handler om børnene, fx kommunikation til forældre. 69 pct. af de pædagogiske personaler og pædagogiske ledere mener, at digital kommunikation med forældregruppen letter deres arbejde, mens 4 pct. mener, det besværliggør deres arbejde.

De pædagogiske personaler og pædagogiske ledere oplever, at der er opstået nye forventninger blandt forældrene i takt med, at de bruger de digitale medier til at kommunikere. I børnehaver, der kommunikerer digitalt med forældre, er det 11 pct. af af de pædagogiske personaler og ledere, der mener, forældrene forventer 'meget mere' kommunikation nu. 25 pct. svarer, at forældrene forventer 'noget mere' kommunikation. 47 pct. svarer, at forældrene forventer 'det samme' som før. 1 pct. angiver, at forældrene forventer noget mindre kommunikation, og 16 pct. svarer 'ved ikke'.

66 pct. af de pædagogiske personaler og ledere oplever samtidig, at der er 'stor' eller 'noget' forskel på hvilke forældregrupper, der har gavn af, at kommunikationen mellem børnehaven og hjemmet er digital. Tosprogede forældre nævnes i interviewene som en gruppe, den digitale kommunikation ikke gavner. Undersøgelsen viser desuden, at erhvervsaktive forældre oftere er positivt indstillede overfor den digitale kommunikation mellem børnehave og hjem end ikke-erhvervsaktive forældre.

Ca. hver tredje forælder føler sig 'i høj grad' eller 'i nogen grad' informerede om børnehavens pædagogiske overvejelser om børnenes brug af digitale medier (36 pct.). 18 pct. svarer 'hverken eller' og 46 pct. svarer 'i mindre grad' eller 'slet ikke'. Det er særligt forældre under 40 år, der føler sig informerede samt forældre med børn i børnehaver, der er beliggende i yderkommuner.

83 pct. af de pædagogiske personaler og ledere deler billeder af børnene med forældrene, via den digitale kommunikation mellem børnehave og hjem. 14 pct. af børnene svarer dog, at de ikke ved, om de voksne i børnehaven sender billeder af dem. Af interviewene fremgår det, at det pædagogiske personale reflekterer over forældrenes ønsker og behov samt de digitale platformes forskelle i forhold til sikkerhed og ejerskab af billederne. Disse refleksioner foregår dog tilsyneladende ikke i plenum.

Majoriteten af kommunerne har fokus på digitale medier i børnehaverne: 59 pct. af cheferne i kommunerne har svaret, at kommunen har en politisk vedtaget strategi for digitalisering på børne- og ungeområdet, både i forhold til den administrative del af digitale medier i dagtilbud, fx indkøb af hardware, og på den pædagogiske, didaktiske del, fx hvordan fagmedarbejdere og ledere kan arbejde med digitale medier med børnene. Samtidig har 11 pct. af de kommunale chefer har svaret, at deres kommune udelukkende har fokus på den administrative del af digitale medier, mens 9 pct. har angivet, at deres kommune udelukkende har fokus på den pædagogisk didaktiske del. 19 pct. svarer, at kommunen ikke har en vedtaget strategi på disse områder. 2 pct. har svaret 'ved ikke' 74 pct. af de pædagogiske personaler og ledere mener, der er et kommunalt fokus på, at de bruger digitale medier til dokumentation af børnenes udvikling og til kommunikation med forældrene. Tilsvarende oplever mere end halvdelen, at der er fokus på, at de bruger digitale medier til pædagogiske aktiviteter sammen med børnene (54 pct.), eller at personalet giver børnene mulighed for at bruge digitale medier i hverdagen (52 pct.).

Trods den kommunale tekniske og organisatoriske understøttelse, oplever 34 pct. af de pædagogiske personaler, at kommunen ikke understøtter eller vejleder i brugen af digitale medier og 23 pct. svarer, at de ikke ved, om kommunen understøtter eller vejleder børnehaven. Flest pædagogiske personaler og ledere oplever, at hardware bliver stillet til rådighed - og færrest oplever at kommunen giver vejledende tilbud eller informationsmateriale om brugen af den hardware, de kan benytte sig af.

Når digitale medier er blevet en så stor del af skolebørnenes liv, som det er, er det interessant at se på, hvordan børnene oplever de voksnes interesse for, hvad de laver på internettet. Rapporten viser, at 51 pct. og 52 pct af forældrene i henholdsvis 4. og 7. klasse udviser interesse for, hvad børnene foretager sig på de sociale medier. Kun henholdsvis 8 og 10 pct af børnene oplever interesse fra deres lærere.

Bemærkelsesværdigt er det også, at 37 pct. af børnene i 4. klasse og 45 pct. af børnene i 7. klasse ikke ønsker interesse fra hverken deres forældre eller lærere. 21 pct. af børnene i 4. klasse og 13 pct. af børnene i 7. klasse kunne dog godt tænke sig, at de voksne derhjemme interesserede sig for deres færden på internettet.

En stor del af børns refleksive dannelse går ud på at gøre dem bevidste om forretningsmodeller på internettet. Rapporten har undersøgt børnenes viden om og holdninger til, at de sætter digitale fodspor og til, at disse bruges aktivt af fx sociale medier og Google.

Flere børn i 7. klasse end i 4. klasse kender mekanismerne bag algoritmer, cookies og brugerbetingelser. 1 pct. af børn i 4. klasse mod 13 pct. af børn i 7. klasse ved, hvad algoritmer er. Knap hvert tredje barn (hhv. 15 pct. for 4. klasse og 53 pct. for 7. klasse) kender til cookies.

Hvert femte barn i 4. klasse og halvdelen af børnene i 7. klasse har mange eller en del gange oplevet en sammenhæng mellem det, de søgte efter på Google, og reklamer på deres sociale medier.

Halvdelen af forældrene har talt med deres børn om 'big data'. En fjerdedel af børnene bekymrer sig aldrig om dette, det store flertal - 62 pct. - bekymrer sig en gang imellem.

At kende til lovgivning og grænser på de digitale medier er en væsentlig del af børnenes
digitale dannelse. Rapporten undersøger bl.a. børnenes forhold til billeddeling af sig
selv og hinanden. Den viser, at en stor del af børnene deler billeder af hinanden uden samtykke.

29 pct. af børnene i undersøgelsen har oplevet at et andet barn har delt
billeder af sig selv, uden de havde fået lov. Det svarer til knap hver 3.

16 pct. af børnene i 4. og 7. klasse har delt et billede eller en video af et andet barn uden at spørge om lov.

Undersøgelsen peger på, at der er ulighed i børnenes digitale dannelse - børn, der fortæller, at de kommer fra hjem med færre penge end andre, udsættes i højere grad for billeddeling end andre børn. På samme måde gælder det, at børn, der oplever at have færre penge end andre, også oftere deler billeder og videoer af andre uden at have fået lov.

Sikkerhed på internettet er et væsentligt aspekt af børns digitale dannelse, når så mange
af dem færdes på internettet. Fra Digital Dannelse i Børnehøjde: Del 3. Skolebørns liv
med digitale medier derhjemme og i skolen ved vi, at meget af denne færden sker alene.

De fleste forældre - 87 pct. - har talt med deres børn om beskyttelse af privatliv på internettet, men 13 pct. har ikke. Over halvdelen af børnene i 7. klasse - mod
15 pct. i 4. klasse - ved da også, hvad identitetstyveri er, mens et lille mindretal selv har erfaringer med det.

Næsten hvert tiende barn i 7. klasse har prøvet at bruge mørkenet,
hvor man kan agere i fuld anonymitet.

Der er stor forskel på, hvor risikovillige børn er ift. at oplyse deres kodeord til fx de sociale medier til andre - og 7. klasserne er mest risikovillige. 47 pct. af børn i 7. klasse mod 61 pct. af børn i 4. klasse har aldrig delt deres kodeord med nogen. Et ud af ti børn i 4. klasse mod to ud af ti børn i 7. klasse har gjort det nogle eller mange gange. Knap halvdelen af alle børn, der deler kodeord med andre, har aldrig skiftet deres kodeord.

En del af den digitale dannelse handler om at tage stilling til den information, internettet
indeholder. Kritisk sans over for indholdet på internettet og viden om egne handlemuligheder, når man støder på ubehageligt eller usandt indhold på internettet, er centrale kompetencer, når man taler (skole-)børns digitale dannelse. Også her viser
vores rapport, at der er stor forskel på både børnenes viden og kompetencer.

Halvdelen af børnene i 4. klasse og seks ud af ti børn i 7. klasse ved, hvad fake news er, og hvert tredje barn i 4. og 7. klasse bekymrer sig aldrig om sandhedsværdien af informationer på internettet.

40 pct. af børnene i 4. og 7. klasse reagerede ved 'ikke rigtigt at gøre noget', når de stødte på indhold, de ikke syntes var i orden - uafhængigt af, om de kendte personerne bag indholdet eller ej.

Halvdelen af børnene i 7. klasse mener, de kender meget til børns rettigheder på internettet, men en tredjedel kan ikke give nogle eksempler på rettigheder. De fleste børn lærer om handlemuligheder på sociale medier via nettet (43 pct.), 17 pct. fra forældrene og 7 pct. fra lærerne.

# data[].attributes.attachment_link.description
Rapporterne: "Digital dannelse i børnehøjde". Børns Vilkår er i samarbejde med Medierådet for Børn og Unge gået sammen om fire rapporter under overskriften 'Digital Dannelse i børnehøjde. Alle fire rapporter er tilgængelige her.

# data[].attributes.attachment_link.title
Forstå børn & unges digitale hverdag - Center for Digital Pædagogik

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvad laver børn og unge, når de er online? Kan de begå sig på egen hånd, og hvor er de voksne henne? Vi hjælper dig med at forstå og møde børn og unge i det digitale landskab.

# data[].attributes.attachment_link.title
Digital dannelse: Gratis undervisningsmateriale til 4.-8. kl | DR

# data[].attributes.attachment_link.description
Få undervisningsforløb om digital dannelse til folkeskolen. Lær om netetik, kritisk stillingtagen og online-trivsel. Se videoer og opgaver her.

# data[].attributes.attachment_link.title
Digital dannelse | Dansk 3-6 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
Digital dannelseDigital dannelse handler om at kunne begå sig socialt, etisk og kritisk i den digitale virkelighed. Det betyder bl.a., at man kan gennemskue, hvordan digital kommunikation fungerer, hvordan man søger information fra troværdige...

# data[].attributes.headline
HALLØJ 1-3 kl.! HUSK VI HAR ET KLASSESÆT PÅ BIBLO 

# data[].attributes.subject
HALLØJ 1-3 kl.! HUSK VI HAR ET KLASSESÆT PÅ BIBLO 