# data[].attributes.headline
1987. gada janvārī, Maskavā, notiek komunistiskās partijas plēnums, kur pirmo reizi dokumentos tiek fiksēti Gorbačova atslēgvārdi.

# data[].attributes.subject
1987. gada janvārī, Maskavā, notiek komunistiskās partijas plēnums, kur pirmo reizi dokumentos tiek fiksēti Gorbačova atslēgvārdi.

# data[].attributes.body
Šie atslēgvārdi: atklātība, jaunā domāšana, pārkārtošanās bija par iedvesmu cilvēkiem mainīties uz labu. Tajā laikā, Gorbačovs zināja, ka administratīvie rīki vien ekonomiku nesalabos, tāpēc bija jāmaina arī pašu iedzīvotāju rīcība. Šajā brīdī tika atbrīvoti politieslodzītie, mīkstināta cenzūra, kā arī atļauts privātais bizness. Pēc šī virzījuma, Gorbačovs žurnālā "TIME" tika pasludināts par 1987. gada cilvēku. Varētu uzskatīt, ka bez Padomju Savienības, Latvija, kāda tā ir šobrīd, nemaz nepastāvētu.

# data[].attributes.headline
1987. gada februāra vidū Gorbačovs dodas uz savām Baltijas Padomju republikām, kur viņš Rīgā pavada 3 dienas.

# data[].attributes.subject
1987. gada februāra vidū Gorbačovs dodas uz savām Baltijas Padomju republikām, kur viņš Rīgā pavada 3 dienas.

# data[].attributes.body
Tobrīd ''Perestroika'' bija jauns sākums, taču tā izvērtās par beigu sākumu. Tā izvērtās par beigu sākumu tāpēc, ka pēc dažiem gadiem Padomju Savienība sabruka. Gorbačovs uz Latviju devās ar prieka vēsti, taču īstenība, viņš ieradās, lai atvadītos. Tā laika Latvijas prese aprobežojās vienīgi ar oficiālo aģentūru ziņojumiem par PSRS vadītāja vizīti Latvijā. Tāpat arī “Rīgas Balss” Gorbačova vizīti Latvijas galvaspilsētā atspoguļoja tikai ar apstiprinātiem aģentūru ziņojumiem.

# data[].attributes.headline
Pirmā Gorbačova vizīte 17. februārī, Latvijā: tikšanās ar tā laika dzīvajiem Ļeņina strēlniekiem.

# data[].attributes.subject
Pirmā Gorbačova vizīte 17. februārī, Latvijā: tikšanās ar tā laika dzīvajiem Ļeņina strēlniekiem.

# data[].attributes.body
Gorbačovs pirmo vizīti pie Ļeņina pieminekļa veica ar ģenerālsekretāriem un to kundzēm. Ļeņina un Kirov ielas bija slēgtas. Tautas pūļi bija sastājušies uz trotuāriem ar sarkanām rozēm rokās, klanoties pretimnākošajam Gorbačovam. Tajā pašā dienā Gorbačovs devās pie Sarkano Strēlnieku pieminekļa. Pēc tam muzejā, viņš tikās ar Ļeņina strēlniekiem.

# data[].attributes.headline
Nākamajā dienā, 18. februārī Gorbačovs apskata Padomju Latvijas tautas saimniecības sasniegumu izstādi Mežaparka estrādēs ēkā.

# data[].attributes.subject
Nākamajā dienā, 18. februārī Gorbačovs apskata Padomju Latvijas tautas saimniecības sasniegumu izstādi Mežaparka estrādēs ēkā.

# data[].attributes.body
Padomju cilvēkiem šī izstāde likās smieklīga, jo tur bija iespēja apskatīt Padomju ražojumus, kurus Padomju veikalos nopirkt nevarēja. Tomēr Gorbačovs pārsteidza Padomju cilvēkus, jo viņa attieksme pret izstādi nebija glaimojoša. Gorbačovs mudināja cilvēkus strādāt labāk, kas pierādīja viņa tieksmi uz labāku sabiedrību. Viņa viedoklis pamatojās uz to, ka lielākā daļa preces bija cilvēkiem neaizsniedzams deficīts. Ražošana bija neizdevusies.

# data[].attributes.headline
Vizītes noslēgumā, 1987. gada 19. februārī Gorbačovs uzstājās Latvijas komunistiskās partijas centrālajā komitejā.

# data[].attributes.subject
Vizītes noslēgumā, 1987. gada 19. februārī Gorbačovs uzstājās Latvijas komunistiskās partijas centrālajā komitejā.

# data[].attributes.body
Runā ietilpa sociālisma slavināšana, kā arī buržuāziskās Latvijas pagātnes nievas. Visas vizītes laikā Gorbačovs pierādīja sevi par patiesu, bija uzskatāms par īstu reformatoru. Viņa runā atklājās viņa raksturs - inteliģence, sakarība un tīri cilvēcisks jaukums. Gorbačova inspekcijas brauciens uz Rīgu notika Latvijas kompartijas vadonim Borisam Pugo nozīmīgā datumā. 1987. gada 19. februārī Pugo svinēja savu 50. dzimšanas dienu.

# data[].attributes.headline
1987. gada 19. februārī Gorbačovs piešķir Ļeņina ordeni, Latvijas komunistu līderim, Borisam Pugo.

# data[].attributes.subject
1987. gada 19. februārī Gorbačovs piešķir Ļeņina ordeni, Latvijas komunistu līderim, Borisam Pugo.

# data[].attributes.body
Borisu Pugo apbalvoja ar Ļeņina ordeni par lieliem nopelniem Komunistiskās partijas un Padomju valsts labā. No 1984. līdz 1988. gadam Pugo bija LKP CK biroja loceklis. No 1984. līdz 1989, gadam bija Baltijas Kara apgabala Kara padomes loceklis.  No 1986. gada Boriss Pugo bija arī Savienības komunistiskās partijas Centrālās komitejas loceklis. Pugo bija radījis lielu ietekmi Padomju valstīm.

# data[].attributes.headline
Džemma Skulme 1988. gadā rīko radošo savienību plēnumu, dibina tautas fronti un balso par tautas neatkarību.

# data[].attributes.subject
Džemma Skulme 1988. gadā rīko radošo savienību plēnumu, dibina tautas fronti un balso par tautas neatkarību.

# data[].attributes.body
Džemma Skulme bijusi sabiedriski aktīva jau Padomju laikā, bijusi arī LPSR Augstākās Padomes deputāte. Džemma Lija Skulme bija latviešu gleznotāja, tomēr aktīva Padomju okupācijas laiku un "trešās atmodas" politiķe. Džemma Skulmes radošā un sabiedriskā darbība tikusi augsti novērtēta ar apbalvojumiem. Viens no augstākajiem esot IV šķiras Triju Zvaigžņu ordenis. Džemmai Skulmei piemita arī politisks raksturs, kurš izpaudās Dziesmotās Revolūcijas laikā.

# data[].attributes.headline
1988. gada 7. oktobrī notiek cilvēku manifestācija ar motīvu par tiesisku valsti.

# data[].attributes.subject
1988. gada 7. oktobrī notiek cilvēku manifestācija ar motīvu par tiesisku valsti.

# data[].attributes.body
Mežaparkā uz sanāksmi ieradās ap 150.000 cilvēku. Sekojošajā divu dienu Latvijas Tautas frontes dibināšanas kongresu ievadīja dievkalpojums Doma katedrālē. Latvieši un citu tautību cilvēki prasīja, lai Padomju Savienības vadība dod Latvijai saimniecisko pašnoteikšanos. Cilvēki prasīja tiesības uzlikt Maskavas prasībām un izbeigt ateistisko indoktrināciju skolas un vēl citas tiesības, kas līdzinās tām. Latvijas rakstnieku un citu radošo savienību pārstāvju pieņemtā rezolūcija izteica vēl citas šādas tiesības.

# data[].attributes.headline
Alfrēds Rubiks kļūst par Gorbačova noliedzēju un 1991. gadā viņu arestē.

# data[].attributes.subject
Alfrēds Rubiks kļūst par Gorbačova noliedzēju un 1991. gadā viņu arestē.

# data[].attributes.body
Tas bija afekta stāvoklis. Rubiku arestēja viņa darba vietā darba laikā. Tobrīd viņš jau gaidīja, ka viņu arestēs. Rubikam bija atņemta Latvijas PSR AP deputāta imunitāte. Viņš vēl cerēja, ka viņu sargās PSRS tautas deputāta nosaukums. Rīcība pret viņu bija skarba un barga.

# data[].attributes.headline
1991. gadā PSRS Iekšlietu ministrs Boriss Pugo nodot Gorbačovu un 22. augustā nošaujas.

# data[].attributes.subject
1991. gadā PSRS Iekšlietu ministrs Boriss Pugo nodot Gorbačovu un 22. augustā nošaujas.

# data[].attributes.body
Pēc apvērsuma izgāšanās kopā ar sievu veica pašnāvību. Boriss Pugo savā ticīga komunista godīgumā PSRS saglabāšanas vārdā izdeva pavēli Gosizdata tipogrāfijas ieņemšanai Rīgā, lai bloķētu nacionālisma un separātisma tieksmes. Savukārt, pašu Pugo, neilgi pirms nāves uzpirka nodevēji. Tas bija Gorbačova un KGB šefa tandēms, slepus izspēlējot puča izrādi, tas bija Gorbačovam paslepšus no Rietumiem veicot vardarbību pret tautu ar GKČP rokām. Pugo tika iedzīts strupceļā. Pēc apvērsuma izgāšanās kopā ar sievu veica pašnāvību.

# data[].attributes.headline
1991. gada augustā Ļeņina pieminekli Rīgā aizvāc.

# data[].attributes.subject
1991. gada augustā Ļeņina pieminekli Rīgā aizvāc.

# data[].attributes.body
Latvijas valdība un Augstākā Padome turpināja darbu. 1991. gada 21. augustā pieņēma konstitucionālo likumu par Latvijas Republikas valstisko statusu. Likuma pieņemšanas laikā OMON kaujinieki atradās Doma laukumā, demonstrējot militāru spēku, centās iebiedēt sabiedrību un deputātus. Valsts apvērsums ne Maskavā, ne Rīgā neizdevās. Dažas dienas vēlāk Rīgā demontēja komunistiskā režīma simbolu - Ļeņina pieminekli.

# data[].attributes.headline
1991. gada 25. decembrī Gorbačovs atkāpjas no PSRS prezidenta amata.

# data[].attributes.subject
1991. gada 25. decembrī Gorbačovs atkāpjas no PSRS prezidenta amata.

# data[].attributes.body
Gorbačova rosinātās reformas izslīdēja viņam no rokām un noveda pie sociālisma sabrukuma. Savas valdīšanas laikā Gorbačovs vēlējās panākt gan padomju ekonomikas, gan politiskās un sabiedriskās sistēmas restrukturizāciju. Viņa aizsāktās reformas ''perestroika'' iekustināja neapturamas pārmaiņas, kas ietekmēja pasaules politiskos procesus, sagraujot lielvalsti PSRS, kurā tās aizsāktas. Gorbačovs zaudēja prezidenta pilnvaras, parakstot pēdējo PSRS dokumentu. Pienāca veselas politiskas ēras beigas, dodot iespēju atgūt neatkarību arī Baltijas valstīm.