# data[].attributes.body
testi testi testi

# data[].attributes.headline
Opetushallituksen ja valtioneuvoston kanslian julkaisu korostaa neljää elementtiä.  

# data[].attributes.subject
Opetushallituksen ja valtioneuvoston kanslian julkaisu korostaa neljää elementtiä.  

# data[].attributes.body
1)      Koulutuslähtöisyydestä työelämälähtöisyyteen. Oppimäärien, opintojaksojen ja oppianeiden tilalle työelämän toimintakokonaisuuksiin perustuvat ammatilliset osaamiskokonaisuudet.

2)      Osaamisperusteisuus. Opiskelijan osaaminen keskiöön riippumatta koulutuksen järjestämismuodosta tai osaamisen hankkimistavasta. Opintojen henkilökohtaistamisessa tunnistetaan ja tunnustetaan aikaisemmin hankittu osaaminen, myös epävirallinen oppiminen ja arkioppiminen.

3)      Oppimistavoitteet määritellään kuvaamalla, mitä tutkinnon osan tehnyt henkilö tietää, ymmärtää ja pystyy tekemään.

4)      Työelämän muutoksen edellyttämässä osaamisessa olennaisia ovat tietosisällöstä riippumattomien yleisten työelämävalmiuksien kehittäminen (eettinen osaaminen, itsensä kehittäminen, viestintä, kansainvälistyminen, yhteiskuntaosaaminen, verkosto-osaaminen, innovaatiot, yrittäjyys jne).

# data[].attributes.body
Laki tutkintojen ja muiden osaamiskokonaisuuksien viitekehyksestä (93/2017)

Laki ammatillisesta koulutuksesta 11.8.2017/531

Rahoituksesta säädetään opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetussa laissa.

Oppilas- ja opiskelijahuoltolaki (1287/2013).

Opiskeluterveydenhuollosta säädetään terveydenhuoltolaissa (1326/2010).

Ammattikorkeakoululaki (932/2014);

# data[].attributes.body
Opetus on julkista lukuun ottamatta työpaikalla järjestettävää koulutusta. Opetuksen seuraamista voidaan kuitenkin rajoittaa perustellusta syystä.

# data[].attributes.body
Ministeriön rahoituksen lisäksi ammatillisia koulutuksia rahoitetaan kuntien rahoitusosuuksilla.

# data[].attributes.headline
Rahoitus opetus- ja kulttuuriministeriöstä. 

# data[].attributes.subject
Rahoitus opetus- ja kulttuuriministeriöstä. 

# data[].attributes.body
Opetus- ja kulttuuriministeriö rahoittaa ammatillista koulutusta osana opetus- ja kulttuuritoimen rahoitusjärjestelmää. Rahoitus myönnetään koulutuksen järjestäjälle, joka päättää tarkemmin sen käytöstä koulutuksen järjestämiseen.

# data[].attributes.body
Tutkinnon suorittamismahdollisuuksista ja annettavasta koulutuksesta ja koulutukseen hakeutumisesta on tietoa yleisesti saatavilla.

# data[].attributes.body
Opiskelijan tulee osallistua henkilökohtaisen osaamisen kehittämissuunnitelman mukaisesti opetukseen sekä näyttöihin ja muuhun osaamisen osoittamiseen, jollei hänen poissaololleen ole perusteltua syytä.

# data[].attributes.body
Koulutuksen järjestäjän tulee yhteistyössä opiskelijahuollon toimijoiden kanssa laatia kirjalliset toimintaohjeet opiskelijoiden päihteiden käytön ehkäisemiseksi ja päihdeongelmiin puuttumiseksi.

# data[].attributes.body
Opiskelijan tulee koulutuksen järjestäjän pyynnöstä antaa 81 §:n 2 momentissa tarkoitettua opiskeluoikeuden arviointia varten nähtäväksi rikosrekisterilain (770/1993) 6 §:n 5 momentissa tarkoitettu ote rikosrekisteristä, jos koulutukseen liittyviin käytännön tehtäviin oppilaitoksessa, työpaikalla tai muussa oppimisympäristössä sisältyy olennaisesti alaikäisten parissa työskentelyä.

# data[].attributes.body
Kullekin koulutusohjelmalle on määritelty osaamistavoitteet, jonka kaikki ohjelmasta valmistuneet saavuttavat. Koulutusohjelman opetussuunnitelmassa määritellään opintokokonaisuuksien ja opintojaksojen osaamistavoitteet ja kuvataan sisällöt sekä osaamisen arviointimenetelmät ja opetusmuodot. (Osaamisperusteisuus)

# data[].attributes.body
* Opetus- ja kulttuuriministeriö

* THL (oppilashuoltoon liittyen)

* Opetushallitus

·         Opetushallitus asettaa työelämätoimikunnat (sis. työnantajia, työntekijöitä, opetusalaa ja mahdollisesti myös itsenäisiä ammatinharjoittajia).  Toimikunnat mm. osallistuvat osaamisen arvioinnin laadun varmistamiseen, kehittävät tutkintorakenteita ja käsittelevät oikaisupyyntöjä.

·         Työelämätoimikuntien sihteeristö tukee työelämätoimikuntia tehtävissään.

·         Tutkintovientitoimikunta seuraa ja kehittää tilauskoulutuksen ja Euroopan talousalueen ulkopuolisen tutkintokoulutuksen järjestämistä.

# data[].attributes.body
Koulutusmuutos: opettamisesta oppimiseen. Siirtymä perinteisestä opettajakeskeisyydestä oppilaskeskeisen lähestymistavan omaksumiseen.

# data[].attributes.body
Laki ammatillisesta koulutuksesta toteaa, että ammatillisten tutkintojen ja ammatillisen koulutuksen tarkoitus on kohottaa ja ylläpitää väestön ammatillista osaamista, antaa mahdollisuus ammattitaidon osoittamiseen sen hankkimistavasta riippumatta, kehittää työ- ja elinkeinoelämää ja vastata sen osaamistarpeisiin, edistää työllisyyttä, antaa valmiuksia yrittäjyyteen ja työ- ja toimintakyvyn jatkuvaan ylläpitoon, tukea elinikäistä oppimista ja ammatillista kasvua sekä edistää tutkintojen tai niiden osien suorittamista.

# data[].attributes.body
Työelämän nykyiset tarpeet eivät ulotu yhteiskunnan suuriin, kaikkia ihmisiä koskeviin ongelmiin eivätkä ne ennakoi tulevaisuutta. Koronaepidemia, ilmastonmuutos ja pölyttäjäkato kertovat, että opetussuunnitelmaa ei voida johtaa pelkästään työelämän tarpeista.

Tehtävä- ja tuloskeskeinen tavoitteenmäärittely on konservatiivista, koska se keskittyy työelämässä tällä hetkellä suoritettaviin tehtäviin. Se ei huomioi, mitä pitäisi olla. Sopii Taylorismin massatuotantoon, ei korkea-asteista asiantuntemusta vaativaan työhön pätevöittämiseen. Lisäksi työelämän tarpeet horjuttavat kasvatuksen perustehtävää, tiedon ja kulttuuritradition ylläpitämistä ja siirtämistä sukupolvelta toiselle ollen osa työmarkkinapolitiikkaa.

# data[].attributes.body
Euroopan unionin vuoden 2006 elinikäisen oppimisen avaintaidot ja vuonna 2008 hyväksytty tutkintoviitekehys ovat perustana Suomenkin lukio-, ammatillisen- ja korkeakoulutuksen osaamisperusteisuudelle. Sen kaksi tärkeitä elementtiä ovat työelämälähtöisyys ja yleisten (geneeristen, transversaalisten) kykyjen kehittäminen. Tärkeää myös maiden väliset yhtenäiset jatko-opintopolut -> Liikkuva työvoima.

# data[].attributes.body
Koulutuksen järjestäjä päättää opiskelijaksi ottamisesta. Opiskelijaksi ottamisessa on sovellettava yhdenvertaisia valintaperusteita. Hakijan terveydentilaan tai toimintakykyyn liittyvä seikka ei saa olla esteenä opiskelijaksi ottamiselle (poikkeamana turvallisuusvaatimukset/toisten turvallisuuden suojeleminen).

# data[].attributes.body
Ammatillisten tutkintojen ja koulutuksen järjestäminen edellyttää opetus- ja kulttuuriministeriön myöntämää järjestämislupaa. Se voidaan myöntää kunnalle, kuntayhtymälle, rekisteröidylle yhteisölle tai säätiölle. Koulutusta voidaan opetus- ja kulttuuriministeriön päätöksellä järjestää myös valtion oppilaitoksissa tai Suomen solmiman valtiosopimuksen perusteella. Lupa myös työvoimakoulutuksen järjestämiseen.

# data[].attributes.body
Haetaan tänne mind map-tyyliin tietoa, dokumentteja yms. eri aihealueiden alle. Tehtävänannon teemat, mistä tietoa haetaan on tässä Padletissa järjestyksessä. Laitetaan haetut tiedot värikoodein seuraavasti:
Tuija = punainen
Ahti = vihreä
Pauli = sininen

Aikataulu: Materiaalien läpikäynti ja tekstit Padlettiin 6.8.23 mennessä. Pidetään oma videoitava Teams keskustelu aiheesta pian tämän jälkeen. Elokuun loppuun mennessä myös Päivin tapaaminen.

# data[].attributes.body
Järjestämisluvassa määrätään koulutuksen järjestäjän opetus- ja tutkintokielistä, toiminta-alueesta, opiskelijavuosista sekä muut oikeudet, velvollisuudet, ehdot ja tehtävät (esim. vankilaopetus).

Tutkintoja tai koulutusta ei saa järjestää taloudellisen voiton tavoittelemiseksi. Koulutukseen voi kuitenkin tarpeen mukaan liittyä opetusta tukevaa palvelu- ja tuotantotoimintaa.

# data[].attributes.body
Valtioneuvoston asetus tutkintojen ja muiden osaamiskokonaisuuksien viitekehyksestä (120/2017)

Opetushallituksen, Opetus- ja kulttuuriministeriön ja Valtioneuvoston kanslian ohjeet ja julkaisut.

Hallitusohjelma

Tutkintojen ja muun osaamisen kansallinen viitekehys (Opetus- ja kulttuuriministeriö, 2009)