# data[].attributes.headline
Ceļš no idejas līdz valstij                                           (līdz 1918.gada 18.novembrim).     

# data[].attributes.subject
Ceļš no idejas līdz valstij                                           (līdz 1918.gada 18.novembrim).     

# data[].attributes.headline
Tērbatas universitātē izveidojas latviešu studentu pulciņš

# data[].attributes.subject
Tērbatas universitātē izveidojas latviešu studentu pulciņš

# data[].attributes.body
1854. gadā Tērbatas universitātes Tautsaimniecības fakultātē iestājās Krišjānis Valdemārs. Krišjānis Valdemārs bija spēcīga personība. Tieši viņš ir iniciators un studentu pulciņa iedvesmotājs, vadītājs.

# data[].attributes.attachment_caption
Mājas Viesa Mēnešraksta 1903. gada 12. numurs

# data[].attributes.headline
1856. gadā tiek izdots laikraksts “Mājas Viesis”

# data[].attributes.subject
1856. gadā tiek izdots laikraksts “Mājas Viesis”

# data[].attributes.body
1856. gadā Rīgā E. Plātesa izdevniecībā iznāca laikraksts “Mājas Viesis”. Šis bija PIRMAIS laikraksts, kura redektors bija latvietis. Laikraksta redektors bija Ansis Leitāns.

# data[].attributes.body
Pirmais cilvēks, kas jebkad ierunājies par Latvijas neatkarību, bija Miķelis Valters. Jau 1903.gadā – vēlpirms 1905.gada revolūcijas,kas parādīja, ka latvieši irspējīgi uz kopīgu rīcību uniekustināja nacionālopašapziņu.

# data[].attributes.attachment_caption
1905. gada revolūcijas sākuma - "Asiņainās svētdienas" atainojums gleznā.

# data[].attributes.body
Krievijā revolūcija sākās 1905.gadā 9. janvārī.
12.janvārī izdeva aicinājumu sākt ģenerālstreiku. Rīgas fabriku un rūpnīcu strādnieki piedalijās streikā. Darbu pārtrauca skolas,institūti un pat neiznāca laikraksti. 13.janvāŗī notika liela demostrācija, kur desmitiem cilvēku zaudēja savu dzīvību karaspēka sadursmē Daugavmalā.

# data[].attributes.body
Latvijas brīvvalsts laikā Rīga kļuva par samērā latvisku pilsētu pretstatā agrākajam vāciskajam garam. 1940. gada 17. jūnijā Rīgā ienāca PSRS karaspēks, bet jau 1941. gada jūlijā to nomainīja nacistiskās Vācijas armija. Nodega Pētera baznīcas tornis, kas līdz tam bija augstākais koka tornis pasaulē.

# data[].attributes.headline
Ceļš valsts nostiprināšanā (1919. – 1920.gads Brīvības cīņas)

# data[].attributes.subject
Ceļš valsts nostiprināšanā (1919. – 1920.gads Brīvības cīņas)

# data[].attributes.headline
1918. gada 18. novembrī līdz Latvijas-Krievijas miera līguma noslēgšanai 1920. gada 11. augustā.

# data[].attributes.subject
1918. gada 18. novembrī līdz Latvijas-Krievijas miera līguma noslēgšanai 1920. gada 11. augustā.

# data[].attributes.body
Līdz ar Latvijas neatkarības pasludināšanu
tika izveidota pagaidu valdība K.Ulmaņa
vadībācīņas par neatkarīgu Latvijas valsti no tās proklamēšanas 1918. gada 18. novembrī līdz Latvijas-Krievijas miera līguma noslēgšanai 1920. gada 11. augustā.

# data[].attributes.body
1919. gada martā pulkvedis Kalpaks ar saviem vīriem turpina cīņu. 6. martā pie Skrundas Oskaru Kalpaku smagi ievainoja
Pēc Kalpaka nāves J. Balodis turpina
vadīt Latvijas armiju

# data[].attributes.body
Paraksta Strazdumuižas pamiera
līgumu – 1919.gada 3.jūlijā - saskaņā
ar kuru Vācijas karaspēkam bija
jāpamet Latvija. A.Niedras valdība beidza pastāvēt un K.Ulmanis atgriezās Rīgā.

# data[].attributes.body
11. novembri sāka atzīmēt kā Latvijas armijas dienu jeb LĀČPLĒŠA DIENU. Brīvības cīņu dalībnieki
tika apbalvoti ar Lāčplēša ordeni.

# data[].attributes.body
1920.gada 11.augustā tika parakstīts miera līgums ar
Padomju Krieviju.1920.gada 11.augustā tika
parakstīts miera līgums ar Padomju Krieviju, kur saskaņā ar
2.pantu “Krievija bez ierunām atzīst Latvijas valsts neatkarību, patstāvību un suverenitāti un labprātīgi un uz mūžīgiem laikiem atsakās no visām suverēnām tiesībām, kuras piederēja Krievijai attiecībā uz Latvijas tautu un zemi...”.

# data[].attributes.headline
Ceļš Latvijas Republikas attīstībā (1920. – 1940. gads)

# data[].attributes.subject
Ceļš Latvijas Republikas attīstībā (1920. – 1940. gads)

# data[].attributes.body
1921. gada 26. janvārī Itālija atzina Latviju, kā neatkarīgu valsti pēc tam Anglija, Francija, Beļģija, Japāna, vēlāk ASV u.c. valstis

# data[].attributes.body
1922. gada 14. novembrī Latvijas pirmā Saeima ar 92 balsīm, sešiem deputātiem atturoties, Čaksti kā vienīgo kandidātu ievēlēja par pirmo Latvijas Valsts prezidentu. 1925. gada 6. novembrī otrā Saeima viņu atkārtoti ievēlēja prezidenta amatā.

# data[].attributes.body
1934. gadā naktī no 15. uz 16. maijā policija, aizsargi un armijas daļas ieņēma valdības ēkas

# data[].attributes.body
1934. gada 15. maijā K. Ulmaņa īstenotais valsts apvērsums iznīcināja demokrātisko režīmu. Taču drūmākās dienas Latvijas valstij pienāca pēc nacistiskās Vācijas un PSRS vienošanās par Austrumeiropas sadalīšanu

# data[].attributes.body
Latvija savu neatkarību zaudēja, kad 1940. gada 17. jūnijā, saskaņā ar Staļina un Hitlera slepeno vienošanos, Latvijā ienāca Sarkanās armijas tanki.

# data[].attributes.headline
Ceļš atmiņās par "padomju laikiem" (1945. - 1985. gads)

# data[].attributes.subject
Ceļš atmiņās par "padomju laikiem" (1945. - 1985. gads)

# data[].attributes.body
1945 gada jūlijā Latvijas un Igaunijas iedzīvotāji bēg no PSRS. Lai novērstu iedzīvotāju bēgšanu no PSRS un nodrošinātos pret iespējamu Rietumvalstu uzbrukumu, PSRS sāk nostiprināt savu jauno Rietumu robežu. Latvijas teritorijā tiek ievesti lieli militārie spēki

# data[].attributes.body
1949.gadā 25 martā uz Sibīriju deportē civiliedzīvotājus - galvenokārt lauku iedzīvotājus - 42,125 no Latvijas un 20,480 no Igaunijas.

# data[].attributes.body
1949.gadā 29.augustā
Starp austrumiem un rietumiem sākas sacensība par jaudīgāku kodolieroču radīšanu un to skaita bezgalīgu palielināšanu.

# data[].attributes.body
1953. gadā 5.martā mirst PSRS diktators Josifs Staļins.

# data[].attributes.body
No 1957 -1962 gadam
1957. gadā PSRS palaiž pirmo starpkontinentālo ballistisko raķeti, ASV to izdara gadu vēlāk. Šī raķešu klase kļūst par kodolgalviņu transportu un tiek strauji attīstīta. Pēc veiksmīgiem izmēģinājumiem visā PSRS tiek būvētas šo raķešu palaišanas šahtas un kompleksi.

# data[].attributes.headline
Ceļš valsts atjaunošanā (1985. - mūsdienām) 

# data[].attributes.subject
Ceļš valsts atjaunošanā (1985. - mūsdienām) 

# data[].attributes.headline
Gorbačova laiks – Padomju savienības sabrukuma sākums

# data[].attributes.subject
Gorbačova laiks – Padomju savienības sabrukuma sākums

# data[].attributes.body
1985. -1991. gadam PSRS armija zaudēja savu varenību, statusu un finansējumu. Parādās pirmie privātā biznesa asni - kooperatīvi. Tuvojas laiks, kad nākošo desmitgadi sauks par mežonīgajiem deviņdesmitajiem.

# data[].attributes.body
1988.gadā 2.augustā sākās politiskā cīņā par Latvijas neatkarības atjaunošanu.

# data[].attributes.body
1991.gadā  13.-27. janvārim. Barikāžu laikā, 20. janvārī, Maskavas tiešā pakļautībā esošā Milicijas speciālā vienība OMON (speciālo uzdevumu milicijas vienība) uzbrūk Iekšlietu ministrijas ēkai. Apšaudē iet bojā 5 cilvēki.   Pēc vienošanās ar Mihailu Gorbačovu barikādes pakāpeniski tiek atstātas.

# data[].attributes.body
1991. gada 26. decembrī par PSRS mantisko un juridisko mantinieci uzskatāma Krievijas Federācija. PSRS bruņotie spēki Latvijā kļūst par Krievijas bruņotajiem spēkiem.

# data[].attributes.body
Krievijas – Ukrainas karš sākās 2014. gadā ar Krimas aneksiju un turpinājās kā Donbasa karš. 2022. gada 24. februārī Krievijas Bruņotie spēki sāka pilna mēroga uzbrukumu Ukrainai, veicot neskaitāmus kara noziegumus, civiliedzīvotāju, t.sk. - bērnu slepkavības un valsts publiskās infrastruktūras iznīcināšanu. Krievijas Federācijas veiktie kara noziegumi bija iemesls Baltijas valstīs un citur Eiropā paust attieksmi pret Otrajam Pasaules karam veltītiem pieminekļiem.