# data[].attributes.body
Glavne kolonialne sile:

Velika Britanija

Francija

Belgija

Nemčija

Portugalska

Italija

# data[].attributes.body
118. Na gospodarski razvoj Medmorske Amerike so močno vplivale ameriške gospodarske družbe, ki so vlagale svoj kapital v plantažno gospodarstvo in zgradile vso potrebno infrastrukturo za izvoz pridelkov. Teh držav se je zato oprijel nekoliko posmehljiv vzdevek bananske republike.

# data[].attributes.body
Družbeni razvoj Afrike se je najbolj začel razvijat ko so Evropejci iskali pot v Indijo okoli Afrike. Pri tem so postavljali postojanje ob obalah, v notranjost celine pa so prišli veliko kasneje. Evropski kolonialni imperiji so si Afriško ozemlje razdelili na kolonije, z izjemo Liberije in Etiopije. Evropejci so tako množično začeli izvažati temnopolte sužnje v Ameriko, okoli 12 milijonov. Glavni trgovci s sužnji so bili Evropejci, Arabci in trgovci iz podsaharske Afrike. Trgovino s sužnji niso uvedli Evropejci ampak so to prevzeli od staroselcev, ki so že dolgo pred tem trgovali s sužnji. Trgovina s sužnji se je končala v 19. stol

# data[].attributes.headline
85. Gospodarska rast v Afriki po letu 2000

# data[].attributes.subject
85. Gospodarska rast v Afriki po letu 2000

# data[].attributes.body
Južna Afrika: naravna bogastva, ravita industrija

Namibija in Bocvana: izvoz diamantov

Gabon in Ekvatorialna Gvineja: izvoz nafte

Kenija: 1.večji centri za razvoj informacijske tehnologije

Nigerija: po št.prebivalcev največja afriška država, 2019 bila 7.najpomembnejša izvoznica nafte na svetu

# data[].attributes.body
zaradi dvignjenih robov se reke pogosto končajo v jezerih ali morju brez odtokov.

endoreična območja reke se končajo v jezeru Čadsko jezero. Aeirična območja puščavska območja……

Tine Izda L2A

# data[].attributes.body
V Afriki je nafta zelo pomembna naravna surovina, saj prinaša velik del državnih prihodkov. Nekatere afriške države sodijo med pomembne svetovne proizvajalke in izvoznice nafte. Največ je je v Nigeriji, Libiji, Alžiriji in Angoli, kjer jo črpajo na kopnem in na morju.

Posebej pomembna območja so Sahara in obala Gvinejskega zaliva. Nafta državam omogoča razvoj in delovna mesta, vendar povzroča tudi onesnaževanje, politične spore in gospodarsko odvisnost od

Največja proizvajalka nafte v podsaharski Afriki je Nigerija. Libija ima največje zaloge nafte v Afriki.

# data[].attributes.body
Korupcija je eden največjih in najtežje rešljivih problemov Latinske Amerike. Velike socialne razlike so razlog za nastanek kriminala. Zaradi pouličnega kriminala je tu življenje precej bolj nevarno kot v ZDA in Evropi. Največ smrti povezanih z mamili.

Glavne proizvajalke drog: Kolumbija, Peru in Bolivija.

# data[].attributes.body
Gverilsko bojevanje je metoda nekonvencionalnega bojevanja, ki zajema hitre akcije proti nasprotnikovim silam, ki so številčnejše in bolje opremljene, a manj mobilne. Gverilske skupine se borijo bodisi za svoje ciljev bodisi na dosego ciljev večje politične ali vojaške organizacije. Nekateri poznavalci uvrščajo gverilsko bojevanje na mejo med terorizmom in konvecionalnem bojevanjem.

# data[].attributes.body
Prebivalci evropskega porekla prevladujejo v Argentini, Urugvaju, J Brazilije (večina Špancev in Portugalcev).

Staroselci v andskih državah in kjer so živeli Maji, Azteki in Inki.

V Latinski Ameriki živi 40% vseh katoličanov na svetu (80% celine je katoličanov).

# data[].attributes.body
→ Od leta 2005 dalje je južnoameriško gospodarstro v povprečju doživljalo rast pri čemer se je večji del rasti nanasal na: Brazilijo, Peru, Argentino, Čile

→ Pridobi izjemno veliko na deležu trgoranja s Kitajsko. Obseg

Trgovanja se v 10 letih paveča za 16x.

→ Države se povezujejo v MERCOSUR

# data[].attributes.body
največje in najbolj onesnaženo mesto na svetu

leži v široko kotlini

zaradi nadmorske višine je v zraku četrtino manj kisika

šteje več kot 20 mio. prebivalcev

mesto se dušilo v smogu zaradi uhajanja plinov, izpušnih plinov,

začeli so uporabljati neosvinčev bencin, v industriji začeli uporabljati zemeljski plin zgradili nove prometnice, kolesarske steze

# data[].attributes.headline
Nastej morske tokove ob obali Afrike in povej kako volivajo na kontinent?

# data[].attributes.subject
Nastej morske tokove ob obali Afrike in povej kako volivajo na kontinent?

# data[].attributes.body
Morski tokovi ob obali Afrike:

﻿﻿Kanarski tok (hladen)

﻿﻿Benguelski tok (hladen)

﻿﻿Ginejski tok (topel)

﻿﻿Mozambiski tok (topel)

﻿﻿Aguljaski tok (topel)

Vpliv na Afriko:

﻿﻿Hladni tokovi (Kanarski, Benguelski) - susno podnebje ob obali (Sahara, Namib), bogata ribolovna obmocja.

﻿﻿Topli tokovi (Gvinejski, Mozambiski, Aguljaski)
→ vec padavin, toplejse in boli vlazno podnebje ob obali.

# data[].attributes.body
pogosto slabsi od povprecja - nizji dohodek, slabsi dostop do izobrazevanja in zdravstva, visja brezposelnost; ponekod imajo priznane pravice do samouprave in ohranjajo svojo kulturo.

# data[].attributes.body
57. Afriški ščit je nastal v obdobju predkambrij. Sestavljen je pretežno iz granitov in gnajsov. Ta stara osnova je marsikje, še posebej na severni polovici celine, prekrita s sedimentnimi kamninami različnih starosti in nastanka.

# data[].attributes.headline
59. Tektonska dviganja in gubanja v Afriki

# data[].attributes.subject
59. Tektonska dviganja in gubanja v Afriki

# data[].attributes.body
Zaradi tektonskega dviganja, grezanja in razlamljanja stare predkambrijske osnove je površje dobilo obliko zaradi katere je značilno menjavanje obsežnih kotlin ter vmesnih pragov, planot in višavij.

Na Afriškem ščitu od predkambrija v glavnem ni prišlo do gubanj. Izjeme so Kaplandija in Zmajeve gore (hercinska orogenza) ter Atlas (alpidska orogeneza).

# data[].attributes.body
94. Čeprav je Amerika geografsko velika celina (Severna in Južna Amerika), jo geografi družbenogeografsko poimenujejo tudi na dve veliki kulturni regiji: Angloameriko in Latinsko Ameriko. Takšna delitev ni le zemljepisna (kot razdelitev na Severno/Srednjo/Južno Ameriko), ampak upošteva predvsem družbene značilnosti prebivalstva – predvsem jezik in kolonialno zgodovino.

# data[].attributes.headline
Vpliv konkvistadorjev na stare civilizacije 

# data[].attributes.subject
Vpliv konkvistadorjev na stare civilizacije 

# data[].attributes.body
Konkvistadorji so bili španski osvajalci v 15. in 16. stoletju, ki so močno vplivali na azteško, majevsko in inkovsko civilizacijo. Njihov vpliv je bil večinoma zelo negativen, imel pa je tudi nekaj dolgoročnih posledic:

1. Propad starih civilizacij:

uničili politične sisteme Aztekov in Inkov

Uporabljali so ognjeno orožje, konje in taktiko

2. Bolezni in množično izumiranje

Evropejci so prinesli bolezni, kot so črne koze, ošpice in gripa

Domača ljudstva niso imela odpornosti.

3. Izguba kulture in vere

Španci so uničevali templje, knjige (kodekse) in prepovedovali stare obrede.

Vsili so krščanstvo in španski jezik

4. Gospodarsko izkoriščanje

Uvedli so sistem prisilnega dela

# data[].attributes.body
Od leta 1500-1800 so na plantažniška območja Karibskega otočja in južnoameriškega atlantskega obalnega pasu iz Afrike pripeljali vsaj 10 milijonov sužnjev. Staroselci so se kot večinsko prebivalstvo obdržali le v andskih državah in ponekod v celinski Srednji Ameriki, kjer so imeli nekoč svoje države Azteki, Maji in Inki.

# data[].attributes.headline
103. Revolucionarna gibanja in burna zgodovina

# data[].attributes.subject
103. Revolucionarna gibanja in burna zgodovina

# data[].attributes.body
20.stol.-velika politična nestabilnost Latinske Amerike

razcvet različnih revolucionarnih gibanj - v času hladne vojne podpirala Sovjetska zveza

Gverila: gverilsko bojevanje, gverilske skupine

Kuba: ZDA za Kubo uvede popolno gospodarsko blokado, Kuba naslanjala na Sovjetsko zvezo po njenem razpadu pa se znašla v hudi krizi

v večini v veljavi večstranska demokracija - vsem dovoljuje volilno pravico

# data[].attributes.body
Intenzivno samooskrbno poljedeljstvo

-ima značaj namakalnega poljedelstva

-prevladuje riž

-tradicionalne kulturne rastline: maniok, jam, batata

Polnomadska in nomadska živinoreja

-značilni za polsuha in suha območja na S, V in J.

Tržne oblike kmetijstva

-subtropski jug Afrike

Plantažno kmetijstva

-omejeno le na manjše površine

# data[].attributes.body
Ker ima velik del Afrike slabo razvito prometno omrežje, so reke ponekod edina prometna pot. Plovba z morja v notranjost je mogoča le do prvih brzic. Okoli njih so ponekod zgradili železnice ali ceste. na katere preusmerijo tovor. (Npr. najbolj vodnata afriška reka Kongo, ki je od obale proti notranjosti plovna le v dolžini 240 km) Za dostop do rudnih bogastev na V in J. Kongo - so morali zgraditi železniške odseke ne le čez robni prag. ampak tudi v notranjosti.

# data[].attributes.body
je omejen le na nekaj afriških rek zlasti na Nil in Zambezi. Drugod ga ovirata slaba prometna dostopnost in pomanjkanje turistične infrastrukture , ponekod pa krizne razmere. Križarjenja po Nilu najbolj priljubljena , Zambezi zaslovel zaradi Viktorijinih slapov.

Tine Izda L2A

# data[].attributes.body
Puščave nastanejo zaradi

gorskih pregrad, mi zadržujejo vlažen zrak

oddaljenosti od morja

toplotnih pasov

subtropskega visokega zracnega tlaka

podnebnih sprememb

# data[].attributes.body
67.

razlage

ekvator sam po sebi ne zagotavlja ekvatorialnega podnebja. Čeprav je Vzhodnoafriško višavje blizu 0° zemljepisne širine, je njegova nadmorska višina ključni dejavnik, ki povzroči nižje temperature in podnebne značilnosti, ki niso značilne za pravi ekvatorialni tip.

# data[].attributes.body
1. Srednjeameriška celina: prevladujoča gospodarska skupina so bile dolgo le haciende, ki so jih ponekod šele v 20. stoletju nadomestili z drugimi oblikami kmetijskega gospodarstva. Teh držav se je oprijel vzdevek "bananske republike".

2. Karibski otoki: zaradi velikega uvoza sužnjev v preteklosti je prebivalstvo ponekod v večini afriško (Jamajka, Haitij in Malih Antilih), drugje pa prevladuje prebivalstvo mešanega izvora. Prevladujoča oblika gospodarstva so plantaže.

# data[].attributes.body
Živinoreja ni mogoča povsod po Afriki predvsem zaradi neugodnih naravnih razmer. V puščavah primanjkuje vode in rastlinja, v tropskih deževnih gozdovih pa je zaradi goste vegetacije in vlage malo pašnih površin. Velik problem predstavljajo tudi bolezni, zlasti tiste, ki jih prenaša cece muha in so nevarne za govedo. Poleg tega so v nekaterih območjih pogoste suše, slaba tla ter pomanjkanje infrastrukture in veterinarske oskrbe, kar dodatno otežuje razvoj živinoreje.

# data[].attributes.headline
SREDNJA AMERIKA- Naravno geografska delitev

# data[].attributes.subject
SREDNJA AMERIKA- Naravno geografska delitev

# data[].attributes.body
Mehika

Medmorska Amerika(Gvatemala, Honduras, Kostarika…)

Karibsko otočje( Dominika, Portoriko, Jamajka…)

# data[].attributes.body
Afrika je celina z izjemnim rudnim bogastvom, ki predstavlja temelj njenega gospodarstva, čeprav so mnogi viri še vedno neizkoriščeni. Najpomembnejša rudarska središča so se razvila v Visoki Afriki, kjer izstopajo območja, kot so Witwatersrand v Južni Afriki, osrednji Zimbabve ter bakrov pas, ki se razteza skozi Zambijo in Demokratično republiko Kongo. Južna Afrika ima v svetovnem merilu vodilno vlogo pri pridobivanju platine, kroma in vanadija, prav tako pa je ključna proizvajalka zlata, diamantov in črnega premoga. V osrednjem delu celine je Demokratična republika Kongo največja svetovna proizvajalka kobalta, pomembna nahajališča diamantov pa najdemo še v Bocvani, Namibiji in Angoli. Na zahodu celine izstopa Gvineja s svojimi zalogami boksita, Gana pa po pridobivanju zlata. Energijski viri, kot sta nafta in zemeljski plin, so skoncentrirani predvsem v Sahari, zlasti v Alžiriji in Libiji, ter v državah ob Gvinejskem zalivu z Nigerijo na čelu. V zadnjih desetletjih se je zanimanje za afriške surovine še povečalo, predvsem zaradi velikih investicij s strani Kitajske, ki te vire potrebuje za svoj industrijski razvoj.

# data[].attributes.body
Sahel ali sahelski pas je prehodni pas med Saharo na severu in savanami na jugu. Vleče se od Senegala na zahodu do srednjega Sudana na vzhodu, nekateri pa k njemu prištevajo tudi dele Etiopije in Somalije. Sahelske države spdajo med najrevnejše na svetu in tudi med tiste, ki so in bodo najbolj na udaru zaradi podnebnih sprememb. V prejšnjem stoletju je bil območje dezertifikacije in občasnih katastrofalnih suš (1968-1974, 1983-1985).

# data[].attributes.body
Je gospodarstvo, ki temelji le na izvozu enega ali dveh artiklov (plantažni pridelki in rude oz. energijski viri). Padec teh artiklov pomeni hiter propad. Afrika ima monokulturno gospodarstvo.

# data[].attributes.headline
Geološka aktivnost - dogajanje Srednje Amerike

# data[].attributes.subject
Geološka aktivnost - dogajanje Srednje Amerike

# data[].attributes.body
Prečno čez Mehiko v smeri V-Z gre osrednji vulkanski hrbet z največjimi delujočimi vulkani. Srednja Amerika je območje delujočih vulkanov in potresov zaradi stikov litosferskih plošč. To sta dva območja subdukcije:

1) vzhodni rob Karibske plošče, ki jo stiskata Severnoameriška in Južnoameriška plošča. Tam je nastal venec vulkanskih Malih Antilov, zato je to območje katastrofalnih izbruhov in potresov

2) tihooceanska obala Mehike in Medmorske Amerike. Plošča Koks se podriva po Severnoameriško in Karibsko ploščo. Jugozahodni del Mehike in Medmorske Amerike je območje močne potresne in vulkanske dejavnosti, kjer nasatjajo še novi ognjeniki.

# data[].attributes.body
Maquiladori so tovarne v Mehiki (predvsem ob meji z ZDA), ki so v lasti ameriških ali drugih tujih vlagateljev, kjer zaradi cenejše delovne sile, nižjih davkov in manj strogih zakonov proizvajajo oziroma sestavljajo izdelke za izvoz.

# data[].attributes.body
Je na najbolj ožjem delu vulkanskega hrbta (okrog 70km), je na sredini Paname.

# data[].attributes.body
Kreoli- potomci evropskih priseljencev, rojeni v Latinski Ameriki.

Kreolski jezik- raznovrstne poenostavljene oblike jezikov evropskih kolonialnih gospodarjev, ki so se zaradi nujnosti komuniciranja z evoropskimi gospodarji razvile med priseljenci.

# data[].attributes.body
Kroženje zraka med ekvatorjem in obema povratnikoma je del pasatnega (Hadleyjevega) kroženja. Ob ekvatorju je zaradi močnega segrevanja stalno območje nizkega zračnega tlaka. Topel in vlažen zrak se dviga, ohlaja ter povzroča obilne padavine (ekvatorialni deževni pas). V višjih plasteh ozračja se zrak pomika proti severu in jugu. Okoli 30° severne in južne geografske širine (ob povratnikih) se ohlajen zrak spušča, segreva in izsušuje, zato tam nastajajo območja visokega zračnega tlaka in puščave (npr. Sahara, Namib, Kalahari). Pri tleh se zrak vrača proti ekvatorju kot pasati: na severni polobli severovzhodni, na južni pa jugovzhodni pasati. Območje nizkega tlaka se čez leto pomika proti severu in jugu, kar povzroča menjavanje deževnih in sušnih obdobij.

# data[].attributes.body
-po koncu 2.SV evropski kolonialni imperij začeli razklajati

-največ držav se je osamosvojilo v obdobju 1960 do 1970, ponekod mirno, drugod osamosvojitvena vojna

-pogosto nedemokratične države

-osamosvajanje afriških držav sovpadala z obdobjem hladne vojne

# data[].attributes.body
zelo hitra rast prebivalstva v zadnjih letih

hitra rast v podsaharskem delu

zelo visoka rodnost

zmanjševanje smrtnosti

ena izmed večjih posledic je lakota

# data[].attributes.body
Hurikani nastajajo na območju pasatov v tropskem delu Atlantika, med 5° in 20° severno od ekvatorja, v posebnih razmerah. Temperatura morske vode mora biti najmanj 26°C, topla voda mora segati dovolj globoko, v višinah pa morajo pihati močni vetrovi. Topel in vlažen zrak se dviga, začne se vrteti ter se razvije v močno nevihto z zelo močnimi vetrovi.

# data[].attributes.body
Afrika je bila vodilna celina v svetu na najrazličnejših področjih. Bilo je veliko različnih afriških kultur. Ena najbolj znanih civilizacij je bila egipčanska civilizacija. Bile so močne in obstojne srednjeveške države (Gana, Mali, Songaj…) Bilo je tudi ‘’temno’’ obdobje, ki so ga zaznamovali podjarmljanje, trgovina s sužnji, kolonializem, revščina… O vseh plateh afriške predkolonialne zgodovine še danes ne vemo veliko, ker to ni bilo dosti v interesu evropskih kolonialnih gospodarjev.

# data[].attributes.body
Zlato, diamant, platina, boksit, kobalt in fosfat. Uran, baker, krom, železo, mangan, vandij, titan,…

Nafta, zemeljski plin in črni premog.

# data[].attributes.body
Zajema veliko nekdanje Gondvane,dela praceline Pangee

Ima najmanj razčlenjene obale

OSNOVA:star,predkambrija ki AFRIŠKI ŠČIT,iz granitov in gnajsov.Tudi sedimentne,vulkanske kamnine.

# data[].attributes.body
Latinsko Ameriko poleg jezika povezuje predvsem katolištvo.

Tam živi približno 40 % vseh katoličanov na svetu.

Približno 80 % prebivalstva Latinske Amerike je katoličanov.

V zadnjih letih se povečuje delež protestantov, zlasti v Srednji Ameriki in Braziliji.

Prisotni so tudi:

drugi kristjani,

drugi verniki,

neznano opredeljeni,

neverujoči.

# data[].attributes.body
​Prebivalstvo Latinske Amerike zaznamuje izjemna etnična in kulturna raznolikost, ki je nastala s stoletnim mešanjem staroselcev, evropskih priseljencev ter potomcev afriških sužnjev. Največji del prebivalstva te regije živi v Braziliji, ki predstavlja več kot tretjino celotne populacije, sledi pa ji Mehika. Ime regije izhaja iz dejstva, da sta prevladujoča jezika španščina in portugalščina, ki sta romanska jezika z latinskimi koreninami. Poleg uradnih jezikov se na nekaterih območjih še vedno ohranjajo staroselski jeziki, v Karibih pa so se razvile posebne oblike kreolskih jezikov. Na verskem področju prevladuje katolištvo, saj v tej regiji živi približno 40 odstotkov vseh katoličanov na svetu, čeprav v zadnjem času, zlasti v Braziliji in Srednji Ameriki, opazno narašča delež protestantov. Zgodovino je močno zaznamovala demografska katastrofa po prihodu Evropejcev, ko je zaradi bolezni in nasilja izumrl velik del prvotnega prebivalstva. Danes je regija visoko urbanizirana, vendar se še vedno sooča z velikimi socialnimi razlikami in revščino, ki kljub gospodarskemu napredku ostaja velik izziv.

# data[].attributes.body
Ločnica med obema lahko potegnemo od Benguele v Angoli do Port Sudana ob Rdečem morju.

# data[].attributes.body
-leta 1970 so dokončali gradnjo Asuanskega jezu, z njim nastalo 500km dolgo Naserjevo jezero

PREDNOSTI: povečale so so količine proizvedene energije in obseg namakalnih površin

SLABOSTI:

-jez prekinil vsakoletno naplavlnanje mulja

-predelek je upadel

-ni poplav=suha tla

-zmanjšan ulov rib v rekah

-manjši dotok rečne vode,ker morje spodjeda Nilovo delto

-povečana obolelost za bilhariozo(razširjajo jo v vodi živeči zajedavci

# data[].attributes.body
Nil ima dva izvira – Modri in Beli Nil, ki se združita pri Kartumu. Nato teče čez Saharo do Sredozemskega morja, pri čemer veliko vode izhlapi.

Je pomembna izjema med afriškimi rekami, saj je močno vplival na poselitev. Ob njegovem spodnjem toku je že v času egipčanske civilizacije nastala ena največjih zgostitev prebivalstva v Afriki.

Njegove poplave so prinašale rodovitne snovi in omogočale namakanje, zato se je ob njem razvilo kmetijstvo.

Na Nilu so zgrajene velike hidroelektrarne. Gradnja Velikega jezu etiopskega preporoda je povzročila napetosti z Egiptom.

Nil ima tudi pomembno vlogo v turizmu, saj so križarjenja po njem med najbolj priljubljenimi v Afriki.

# data[].attributes.body
Ekvatorialno podnebje (klimogram Boendeja)- tropski deževni gozd

Savansko podnebje (Josa in Tavete)- savansko rastlinstvo

Tropsko polsuho in suho

Subtropsko suho in polsuho (vse puŝčavsko rastlinstvo)

Sredozemsko podnebje- sredozemsko rastlinstvo

Subtropsko vlažno- vlažni subtropski gozd

Gorsko podnebje- gorsko rastlinstvo

# data[].attributes.body
Španski

Francoski

Angleški

# data[].attributes.headline
Srednja Amerika - naravnogeografska delitev

# data[].attributes.subject
Srednja Amerika - naravnogeografska delitev

# data[].attributes.body
Mehika

Medmorska Amerika

Karibski otoki (Mali in Veliki Antili)