# data[].attributes.body
Valós időben, az éppen folyó pedagógiai cselekménnyel egyidőben gyűjtünk adatokat a kutatáshoz
 A fejlesztő folyamatot nem megzavarva kell végezni az adatgyűjtést!
 Lehetséges megoldások:
• velencei tükör alkalmazása
• a megfigyelést megelőző csoporthoz való szokás
 A megfigyelő észrevétlensége jogi és etikai kérdéseket vet föl
 A megfigyelés tervszerű és tudatos tevékenység
 A megfigyelést rögzíthetjük audio- vagy audiovizuális eszközökkel (megfigyelés pontosítása)
 Lehet egy (objektív, részletes szempontok) vagy több megfigyelő (tökéletes egyezésre törekszünk (konszenzus) /0 és 1 közötti számmal számszerűsítjük az egyetértés mértékét)
 Megfigyelési technikák (kódolás esetén):

BECSLÉSI ELJÁRÁSOK: Egy adott tevékenység megfigyelése során konkrétan, az adott eseményhez köthető kód adható. Pl.: Meg tudja oldani a társas problémáit. (kódok: mindig, rendszerint, néha, soha)

KATEGÓRIÁBA SOROLÁSOK: Egy adott tevékenység megfigyelését egy kategóriához rendeljük. Pl.: Megfigyelt esemény: „Egyik kezét a játékautón tartva Ellie megáll és körülnéz a teremben. Úgy tűnik, azt figyeli, mit csinálnak a többiek. Majd figyelmét újra a játékautóra fordítja.” Kategória: Motiváció szabályozása: visszatérés a feladathoz a figyelem elterelődése után

 A megfigyelés, mint kutatási módszer alkalmazásának ellenőrző listája (Cohen, Manion és Morrison 2007) Előzetesen:
• Meghatároztad-e pontosan a kutatási kérdést és a kutatás céljait?
• Vannak-e hipotéziseid? A megfigyelt tevékenységekről:
• Meghatároztad-e, hogy milyen típusú tevékenységet/viselkedést tervezel megfigyelni?
• Tisztán és egyértelműen meghatároztad-e az egyes viselkedési kategóriákat?
• Ellenőrizted-e, hogy a tevékenységkategóriák együttesen teljesen lefedik a megfigyelni kívánt viselkedést?
• Ellenőrizted-e, hogy az egyes tevékenységkategóriák egymástól elkülöníthetők?
• Biztos vagy-e abban, hogy az adott megfigyelési helyzetben a kategóriák közötti különbségek könnyen megállapíthatók? A megfigyelési folyamatról:
• Meghatároztad-e a megfelelő helyet, ahonnan a megfigyelés elvégezhető?
• Eldöntötted-e, hogy egy vagy több megfigyelő fogja az adatokat gyűjteni?
• Meghatároztad-e az adatgyűjtés pontos folyamatát?
• Elkészítetted-e a megfigyelési kódlapot?
• Biztosítottad-e az etikai feltételeket a megfigyeléshez?
• Végeztél-e előkutatást (pilot study) a megfigyelési folyamat kipróbálására?
• Ha egynél több megfigyelő van, meghatároztad-e az előfelmérés alapján az egyetértésük fokát?
Pl.: McKechnie (2000). A kutató ügyes, nem zavaró megfigyelési lehetőségeit elemzi egy könyvtár-látogatási helyzetben. Egyetemi hallgatónak álcázva figyelte meg a gyerekeket. Kb. 10 oldalt írt minden könyvtári látogatásról. A leírások sok esetben választ tudtak nyújtani arra a kérdésre, hogy mitől lesz vonzó egy könyvtár a gyermekek számára.

# data[].attributes.body
 az egyének véleményének megismerése és az adatok kigyűjtése a cél
 A vélemény lehet
• érzelmekkel átitatott (attitűd),
• inkább a tudáselemek közé sorolható (meggyőződések, nézetek)
 A kérdőívek alkalmazását IRÁSBELI KIKÉRDEZÉSnek is nevezhetjük
 Kérdőívek 2 nagy csoportja: online kérdőívek + papíralapú kérdőívek
 Előnye (az interjúval, szóbeli kikérdezéssel szemben):
egységnyi idő alatt jóval nagyobb információmennyiséghez jutunk
 Hátránya (az interjúval, szóbeli kikérdezéssel szemben): A kitöltés körülményei általában kevésbé egységesek, és nincs lehetőség a rosszul megfogalmazott kérdések helyszíni kiegészítésére, pontosítására.
 A kérdőív módszere nem minden esetben alkalmazható! (pl.: eszményképek vizsgálata)

Nyílt kérdések esetén: túl sokféle válasz, nehezen rendszerezhető

Zárt kérdés esetén: nem lehet eldönteni, hogy milyen választási lehetőségeket adjunk meg Ehhez kapcsolódó vicc:
a) Ki a példaképed? ________________________
b) Miért pont Lenin? _______________________

 Zárt kérdések hátrányai:

Megfogalmazása időigényes

Nincs lehetőség interakcióra, visszakérdezésre, pontosításra

 Ezért FONTOS, hogy a kérdések nyelvtanilag és stílusában kiérlelt, tartalmilag pontos kérdések legyenek!
 Alkalmazzunk olyan zárt kérdéseket, amelyek az elmúlt évtizedekben beváltak
 Zárt kérdések típusai:
1) LIKERT-SKÁLA - Fő felhasználása: állításokkal való egyetértés kifejezése + attitűd mérése - Fajtái:
• 5 fokú skála (1-negatív 3-semleges 5-pozitív)
• 4 fokú skála (nincs semleges – döntésre ösztökés)
- Akkor jó, ha középen van semleges választási lehetőség is
- Átlagolni lehet a beérkező adatokat (intervallumsála)
- A Likert-skála helytelen használata:
 Ha a fokozatok elnevezése nem szimmetrikus
 Ha az egyetértés vagy attitűd fokozatait gyakorisági fokozatok helyettesítik
 Ha valaki az attitűd fokozatait, gyakorisági fokozatként használja
 NEM mérhetek vele gyakoriságot és intenzitást!!!
2) INTENZITÁSSKÁLA (Likert-jellegű skála)
- Gyakorisággal kapcsolatos válaszlehetőségeket adunk meg
- Lehetnek 3, 4 vagy még több fokozatúak
- Nem lehet átlagolni!
3) OSGOOD-SKÁLA (szemantikai differenciál)
- Zárt skála
- Általában 5/7 fokú
- Átlagolható!
- Adott jelentéstartalmú számadatok bekarikázásával születik meg a válasz, és a számadatok két szélső álláspontot és a köztük lévő átmeneteket jelenítenek meg
- A skála két végpontján egymással ellentétes szavak helyezkednek el

Ezek jellemzően TULAJDONSÁGPÁR-ok (pl.: lusta – szorgalmas)

- A közbülső fokozatokat nem nevezi meg külön
További zárt kérdéstípusok:
1. CONSTANT SUM QUESTION
- a válaszadónak például 10 pontot kell elosztania hat opció között olyan módon, hogy akár az összes 10 pontot egy válaszra helyezheti, vagy akár egyenletesebben oszthatja el a 10-et.
- Dolgok fontosságának megítélését lehet ezáltal mérni
2. DEMOGRÁFIAI ADATOKRA VONATKOZÓ KÉRDÉSEK
- Nem, iskolai végzettség, lakóhely-típusa
- Szakmailag korrekt és pontos kérdések
Nyílt kérdések:
 A válaszadó kifejtheti nézeteit
 Sokszor a zárt kérdések megválaszolása után a válaszadók nem fejtik ki a nyílt kérdésekre adott válaszaikat  Csökkenti a válaszadási hajlandóságot
 Idő és munkaigényes az adatok feldolgozása

Érdemes használni a „tizedelős szabály”-t: a nyílt kérdésekre adott válaszok tizedét érdemes tüzetesen átnézni olyan szemmel, hogy fogalmi ismétlődéseket, vissza-visszatérő gondolatokat figyeljünk meg. Amely válaszkategóriák az így megfigyelt 10%-nyi kérdőívben előfordulnak, azok jó eséllyel használhatók lesznek a fennmaradó 90% kódolásához.

 A nyílt kérdésekből bejövő adatokat egy kvantitatív kutatás elvégzéséhez számadatokká kell kódolnunk.
 Nemzetközi pedagógiai felmérések (tudásmérő) tesztjeinek kódolási útmutatói:
- A kérdőívnek mindig van címe ( + fejlécben a kutatócsoport adatai + a kérdőív készítőjének monogramja)
- Mindig írjunk bevezető szöveget (a kérdőív kitöltőjének köszöntése, tájékoztatása)
- Bevezető végén: kérdőív kitöltéséhez szükséges idő megadása (+ köszönet a kitöltésért)
- A kérdőív végén ismét megköszönjük a kitöltő munkáját (+ emoji)
 Általános iskola 2. osztályától lehet kérdőíveket használni, de csak a kérdések közös elolvasását biztosítva!
 3. osztályos kortól már önálló, néma olvasás melletti kitöltés is lehetséges
 Figyelembe kell venni az adott korosztálynak megfelelő szövegméretet és szövegtípust
 Papíron talpacskás (sherif) betűtípus ajánlott, képernyőn a sans sherif
 A kérdések megfogalmazásakor is figyelembe kell venni a vizsgált csoport korosztályát

# data[].attributes.body
1) az interjúk készítésének erőforrás-igényei

munka- és időigényes

kb. 30 perces beszélgetésre számíthatunk

1 munkanapba 4-5 interjú fér bele

2) az interjúk rögzítése, lejegyzése

Az interjú lején: tájékoztatni kell az interjúalanyt (pl.: beleegyezés kérése az interjú felvételébe)

Írott jegyzetek készítéséhez nem kell engedélyt kérni

A hangfelvételt diktafonnal vagy nagy memóriájú telefonnal készítjük

1 A4-es oldal = 4-5 perces hanganyag

3) az interjúkkal nyert adatok feldolgozása és publikálása
 Kvantitatív és kvalitatív módon is fel lehet dolgozni az interjúból kinyert adatokat
 Kvantitatív:

kellően sok alany + adat kell hozzá

0 és 1 számjegyekkel jelöljük egy táblázatban, hogy az adott interjúalany mondott-e vagy nem mondott valamit

Akár konkrét szó előfordulását is elemezhetjük

 Kvalitatív:

Adott jelenség, minél pontosabb, részletesebb megismerésére törekszünk

Igyekszünk az összes interjú alapján egy szintézis kialakítani

Ha valaki eltérő választ ad a többitől, akkor nem etikus és tudománytalan a választ kiemelni és hosszan idézni

A válaszokat szó szerint idézzük az adott jelenség alátámasztásának érdekében

 A kapott válaszokat a tudományos írásművekben többféle séma szerint végezhetjük:
- Mellékelhetjük a teljes szöveget
- Az eredményeket taglaló fejezetekbe illeszthetjük a lényeges részleteket
- Ha szűkséges tudatnunk, hogy egy adott személytől mely válaszok származnak, akkor fontos, hogy valamilyen kóddal lássuk el az interjú alanyát

Kitalált keresztnév alkalmazása

Interjúalanyok számozása

- az interjúkból vett idézetek az interjúalany kódjával kezdődnek, majd a válaszával folytatódnak
- megnövelt margóval és dőlt betűkkel különítjük el a többi szövegtől
Az interjúk között az elhangzó kérdések előre tervezettsége alapján három típust emelünk ki:
I. STRUKTÚRÁLT interjú
• A kérdéseket előre, írásban összegyűjtjük
• Több interjúkészítő azonos feltételek között, azonos adatgyűjtési helyzetben dolgozhat
• Az elhangzó kérdéseket az interjú protokoll alapján szerkesztjük meg II. FÉLIG STUKTÚRÁLT interjú
• A kérdéseket előre rögzítjük
• De teret engedünk a szabad interakciónak
III. STRUKTÚRÁLATLAN interjú
• Az interjú témája adott (= kutatási kérdés)
• A nyitókérdés rögzített • A válaszadó elkötelezettsége és személyisége függvényében alakulnak a következő kérdések
Tippek:
 Figyelj jobban, beszélj kevesebbet!
 Kerüld a sugalmazó kérdéseket!
 Kérd meg a résztvevőt, úgy beszéljen, mintha nem veled, hanem mással társalogna!
 Ne erősítsd meg a résztvevő válaszait!
 Viseld el a csendet!
CSOPORTOS INTERJÚK: több interjúalany egyszerre jelen van, és a kérdező kérdéseire és egymás válaszaira is reflektálnak
• erőteljesen működésbe lépnek a csoportdinamikai jellemzők
FÓKUSZCSOPORTOS INTERJÚ: Amikor célszerűen összeválogatott interjúalanyok alkotják a csoportos interjú résztvevői körét
• A fókuszcsoport létszáma jellemzően a Miller-féle bűvös szám (7 +/- 2) felső szegmensében mozog
Pl.: Toby nevű tanulóval végzett interjú. A cél a matematikai gondolkodás megismerése. Mit jelent egy elsős tanuló számára az egyenlőségjel? (nagyon szépen és hatékonyan felépített légkör)
(Csíkos Cs. 2020)

# data[].attributes.body
Szerzők szerinti szigorú betűrendben

A szövegben előforduló minden hivatkozásnak szerepelnie kell az irodalomjegyzékben

Az irodalomjegyzék minden tételére hivatkozni kell a szövegben

Ugyanannak a szerzőnek a publikációit időrendben (évszám szerinti sorrendben) ha ugyanabban az évben több publikációja van, betűkkel, pl. 1999a; 1999b

A szövegben előforduló minden hivatkozásnak szerepelnie kell az irodalomjegyzékben

Az irodalomjegyzék minden tételére hivatkozni kell a szövegben

(Dr. Hercz Mária munkája)

# data[].attributes.body
adatgyűjtés szövegekből és narratívákból

dokumentumelemzés pl. fotók, gyermekrajzok

interjú elemzése

# data[].attributes.body
adatgyűjtés kérdőívekkel vagy tesztekkel

számokból és statisztikai adatokból matematikai összehasonlításokra épülő elemzés

számítógépes programokkal való összehasonlítás

# data[].attributes.body
adatok összehasonlítása

személyesen is "megszólaltatjuk" a számokat

kérdőív, tesztek, mérések, interjú, dokumentumelemzés stb.

felépítése:

párhuzamos: a kvalitatív és kvantitatív stratégiák együttesen adnak választ a kutatás kérdéseire

összeadódó: az egyik részét kvalitatívan, a másikat kvantitatívan vizsgáljuk

# data[].attributes.body
▪Szakdolgozatok esetében nem engedélyköteles a kutatás elvégzése

# data[].attributes.body
PLÁGIUM = amikor valaki megfelelő hivatkozás nélkül felhasznál korábban már publikált gondolatokat

Legenyhébb esete a plágiumnak: anomália/pontatlanság (pl.: lemarad az idézőjel, de a szerző neve és a kiadás évszáma megjelenik a szövegben)

Önplágium: amikor valaki a saját maga által korábban publikált forrásból vesz át hivatkozás nélkül gondolatokat

Súlyos esete a plágiumnak: ha elmarad annak a szerzőnek a megemlítése, akinek a gondolatait felhasználjuk egy írásműben (ez a szakdolgozat eredménytelenségét, értékelhetetlenségét eredményezheti)

Fokozottan súlyos eset: szó szerinti idézés történik egy meg nem nevezett munkából

# data[].attributes.body
A felhasznált szakirodalmat mindig a formai szabályokat betartva kell lehivatkozni!

Ha egy már más által leírt gondolatot nem szó szerint veszünk át, akkor meg kell jeleníteni a szerző nevét és a publikáció évszámát! (pl.: Csíkos 2009)

Ha szószerinti idézetet emelünk be a saját szövegünkbe akkor a szerző és az évszám mellett az oldalszám megadása is kötelező! (pl.: APA 2001, 19. o.)

A publikáció végén az irodalomjegyzékben fel kell sorolni minden forrást, amit felhasználtunk a szöveg létrehozásához! Az irodalom jegyzékben (APA kívánalmai szerint) a szerzők szerinti ABC-rendet kell tartani

# data[].attributes.body
1. A szerző általános igazságokat, közös emberi tapasztalatokat említ Pl.: „Gyakran felvetődik a gyakorló pedagógusok körében... „

2. Saját önálló következtetéseket fogalmazunk meg

# data[].attributes.headline
Gyermekek számára túlságosan megterhelő témák

# data[].attributes.subject
Gyermekek számára túlságosan megterhelő témák

# data[].attributes.body
pl. válás
nem megfelelőek

# data[].attributes.body
tudjuk a határainkat (nem vagyunk pszichiáterek)

legyen objektív vagy számokkal kifejezhető

elegendő rendelkezésre álló szakirodalom

DE: nem túlkutatott

# data[].attributes.body
korábbi kutatások megismerése

a témakörbeli definíciók és szaknyelv áttekintése

a korábban alkalmazott kutatásmódszertan megismerése

a saját kutatói vágyak és lehetőségek viszonyának feltárása

# data[].attributes.body
elsődleges empirikus források

másodlagos empirikus források

elméleti források

publicisztikák

(Cronin et al., 2008, p. 41.)

# data[].attributes.body
szerző affiliációja (kötődése) a témához

predátor folyóirat - nem tudományos

tudományosság

mélység

politikai és üzleti felhangok

kiadási év

# data[].attributes.body
1. keresőkifejezések, források összegyűjtése

2. keresés elvégzése keresőkifejezésekkel és logikai kapcsolóelemekkel, folyamatismétlés

3. a téma kezdeti elsőgleges forrásainak meghatározása

4. absztraktok olvasása a téma igény szerinti szűkítése érdekében

5. minden egyes fontos forrásról egybekezdéses összegzés írása, hivatkozások rögzítése -

6. az összegzésekből tematikus táblázatok készítése

7. szervezőelv és szövegezési stratégia meghatározása

8. az első szövegverzió megalkotása

9. folyamatos szerkesztés, ellenőrzés, finomítás

(Rennison & Hart, 2018, p. 64, PF fordítása)

# data[].attributes.headline
Csíkos Csaba: A NEVELÉSTUDOMÁNY KUTATÁSMÓDSZERTANÁNAK ALAPJAI (Budapest, 2020)

# data[].attributes.subject
Csíkos Csaba: A NEVELÉSTUDOMÁNY KUTATÁSMÓDSZERTANÁNAK ALAPJAI (Budapest, 2020)

# data[].attributes.body
Bevezetés

1. Elméleti – szakirodalmi háttér

2. A kutatás jellemzői

Stratégiák, módszerek és eszközök

Minta

Adatelemzési eljárások

3. Eredmények bemutatása és elemzése

4. Összegzés

Irodalom

Mellékletek
(órai ppt. alapján)

# data[].attributes.body
Szerepe

•Áttekintés

•A probléma kontextualizálása,

•A kutatás szélesebb összefüggésbe helyezése

•Kép a teljes dolgozatról

Formája : „Absztrakt” –2-3 oldal

Alapkérdései

[Felépítése]

# data[].attributes.body
TESZT = olyan mérőeszköz, amely valamilyen pszichikus tulajdonságot megfelelően mér (teszt objektív (OBJEKTIVITÁS), megbízható (RELIABILITÁS) és érvényes (VALIDITÁS) -->JÓSÁGMUTATÓK)
• ADATFELVÉTELI objektivitás (az adatgyűjtés során): A tesztet kitöltők számára egyforma körülményeket (időt, segédeszközt, körülményt) biztosítanak
• KIÉRTÉKELÉSI objektivitás (az adatelemzés során)
- Az adatelemzés során végzett folyamatok átláthatóságának és ellenőrizhetőségének biztosítása
- Ugyanazokból az adatokból bárki más is ugyanazokhoz az eredményekhez juthat
• INTERPRETÁCIÓS objektivitás (az eredmények értelmezése során): Ugyan azokból az objektív adatokból, ugyanazokkal a számolási eljárásokkal ugyanazokra a következtetésekre jutunk.
 A RELIABILITÁS (megbízhatóság) a tesztek esetében pontosan kiszámítható!

Értéke 0 és 1 közötti szám

Cronbach-féle (alfa) reliabilitás-mutatót használjuk a megbízhatóság kiszámítására

 A VALIDITÁS-t esetenként számszerűsíteni lehet (= KONKURENS validitás): Értéke 0 és 1 közötti szám

 TARTALMI VALIDITÁS = a teszt azon pszichikus tulajdonságot méri, amelynek na mérésére a tesztet megalkották
TUDÁSMÉRŐ TESZTEK: Tudatosan többféle feladattípust használunk:
 Zárt (feleletválasztós) feladatok

Igaz-hamis (igaz/hamis)

Egyszeres választásos (a,b,c,d)

Illesztéses (helyes párok kialakítása)

Rendezéses (4-5 dolog sorbarendezése)

Relácíóválasztos (mennyiségek összehasonlítása- Melyik nagyobb?)

 Nyílt (feladatalkotó) feladatok

Kiegészítést igénylő (hiányos mondat kiegészítése)

Rövid esszé típusú

Hosszú esszé típusú

 Fontos a SKÁLÁZÁSI VALIDITÁS, azaz a megfelelő pontozás:
- 0-1 pontozás alapelve (olyan tudás kérése, amely 1 ponttal értékelhető – hiánya pedig 0-val)
- Nincs pontlevonás (ha hiányzik egy elem akkor a tanuló nem kap pontot = 0 pont)
- Nincsenek félpontok (ha olyan tudáselemet kérünk, aminek az értéke 1 akkor nincs 0,5 pont)
- Olyan tudáselemkre adunk 1 pontot, amely elvárható tudás az adott korosztálytól

# data[].attributes.headline
A hivatkozások megfelelő megformázására az APA Publication Manual 6. kiadása lehet segítségünkre

# data[].attributes.subject
A hivatkozások megfelelő megformázására az APA Publication Manual 6. kiadása lehet segítségünkre

# data[].attributes.headline
A neveléstudományi kutatásokban használt források hivatkozási rendszere (Gyöngy Kinga)

# data[].attributes.subject
A neveléstudományi kutatásokban használt források hivatkozási rendszere (Gyöngy Kinga)

# data[].attributes.body
KÖNYV
Szövegben : (szerző vezetékneve, évszám) Irodalomjegyzékben: Szerző vezetékneve, keresztneve kezdőbetűje. (Évszám). Könyvcím. Kiadás helye: Kiadó.
KÖNYVFEJEZET
Szövegben: (Könyvfejezet szerzőjének vezetékneve, Évszám)
Irodalomjegyzékben: Könyvfejezet Szerzőjének vezetékneve, keresztneve kezdőbetűje. (Évszám). Könyvfejezet címe. In Szerkesztő vezetékneve keresztneve kezdőbetűje,2 Könyv címe (pp.:Könyvfejezet oldalszáma tól-ig). Kiadás helye: Kiadó.
FOLYÓIRAT-CIKK
Szövegben: (Tanulmány szerzőjének vezetékneve, Évszám)
Irodalomjegyzékben: Tanulmány szerzőjének vezetékneve, keresztnevének kezdőbetűje. (Évszám). Tanulmány címe. Folyóirat neve, kötet/volume(példány/issue/number), Oldalszám tól–ig.
KONFERENCIAPREZENTÁCIÓ
Szövegben: (Szerző vezetékneve, Évszám)
Irodalomjegyzékben: Szerző vezetékneve, keresztnevének kezdőbetűje. (Évszám, Konferencia hónapja). Paper/Poster presented at Prezentáció címe. Konferencia címe, helye.
HONLAP. BLOG
Szövegben: (Webhely adott dokumentumának szerzője, Létrehozás évszáma)
Irodalomjegyzékben: Webhely adott dokumentumának szerzője, keresztnevének kezdőbetűje. (Létrehozás évszáma. hónapja. napja.). Dokumentum címe. Letöltés dátuma: Megtekintés éve. hónapja napja, forrás: Webhely neve:URL-cím
NEM TUDOMÁNYOS ÚJSÁGCIKK
Szövegben: (Újságcikk szerzője, Megjelenés éve)
Irodalomjegyzékben: Újságcikk szerzője, keresztnevének kezdőbetűje. (Megjelenés éve. hónapja. napja.). Cím. Újság címe, pp.: oldalszám tól–ig. Forrás: Ha elektronikus forrás, akkor URL-cím
JOGSZABÁLY
Szövegben: (Törvény/rendelet rövid neve évszámmal)
Irodalomjegyzékben: Törvény/rendelet hivatalos neve. Letöltés dátuma: Megtekintés éve. hónapja napja, forrás: Webhely neve: URL-cím
SZÓTÁR, ENCIKLOPÉDIA BEJEGYZÉSE
Szövegben: (Szócikk/szótár szerzőjének vezetékneve, év)
Irodalomjegyzékben: Szerző vezetékneve, keresztnevének kezdőbetűje. (Év). Szócikk neve [definíció száma]. In Szótár címe. (kötet, pp.: oldalszám tól–ig). Kiadás helye: Kiadó.
ONLINE SZÓTÁR, WIKIPEDIA
Szövegben: (Ha ismert: szerző vezetékneve, ha nem ismert a szerző: a közösségi szótár megnevezése, év)
Irodalomjegyzékben: Szerző vezetékneve, keresztnevének kezdőbetűje. (Legutolsó módosítás éve. hónap. nap.). Szócikk neve [definíció száma]. In Szerző vezetékneve keresztneve kezdőbetűje, Weboldal címe. Letöltés időpontja: év hónap nap, forrás: URL-cím
KÉZIRAT, SZAKDOLGOZAT, DISSZERTÁCIÓ, PUBLIKÁLATLAN ÍRÁSMŰ
Szövegben: (Egyéb dokumentum szerzőjének vezetékneve, Évszám)
Irodalomjegyzékben: Egyéb dokumentum szerzőjének vezetékneve, Keresztnevének kezdőbetűje. (Évszám). Dokumentum címe. Dokumentum jellege. Kiadás helye: Szervezet, melyhez a doktumentum megjelenése köthető.
SZÓBELI KÖZLÉS
Szövegben: (XY szóbeli közlés, évszám) – a szóbeli közlés nyújtójának beleegyezése szükséges
Irodalomjegyzékben: Nem tüntetjük fel

# data[].attributes.body
1. ADATFELVÉTELI TERV készítése (Magyarországon kötelező)
1. Kutatási jogosultság
▪ Alapvetően a tudomány műveléséhez nem szükséges doktori fokozat.
▪ Szakdolgozati kutatás lebonyolításához kellő jogcím, hogy ezt állami képzési terv írja elő.
2. A kutatás célja
▪ Azon túl, hogy „mert kell a szakdolgozat”, érdemes megfogalmazni a kutatás fő kérdéseit
3. A kezelendő személyes adatok köre és azok forrása
▪ Pl.: a kérdőívet kitöltő személy neve, neme, életkora.
▪ Jelezni célszerű, hogy az adatok megadása önkéntes.
4. Az adatkezelés folyamata
▪ Célszerű jelezni, és tudatosítani, hogy a személyes adatokat és a kutatási kérdés vizsgálatához gyűjtött adatokat egymástól elkülönítve tároljuk.
5. Az érintett jogai gyakorlati érvényesíthetőségének biztosítékai
▪ Felhívjuk a vizsgálatba bevont személyek figyelmét arra, hogy a kérdőívek kitöltése önkéntes, és az adatkezelés során betartjuk a vonatkozó jogi előírásokat.
▪ Kérdéses esetben az Országgyűlés adatvédelmi biztosához fordulhatnak.
6. Az adatvédelmet biztosító technikai és szervezései intézkedések
▪ Az adatkezelés folyamatának ismertetésekor vázolt megoldás két, egymástól elkülönített fájlban tárolja a személyes és a kutatáshoz kötődő tartalmi adatokat.
▪ A két adatfájlt nem vonható össze
2. ELŐFELMÉRÉS (pilot study) készítése
▪ Az előfelmérés egy mérőeszköz az adatfelvételi folyamat kipróbálására
▪ Egy kisebb (a későbbi mintához hasonló) mintára van szűkség
▪ Segítségével megelőzhetők a kérdőíveknél gyakori félreérthető megfogalmazások, az egyéni kitöltési idő alul/felül becslése
▪ A pilot study végén sor kerül az adatgyűjtés tervének véglegesítésére
▪ Elkészítjük a felmérés útmutatóját:
1. Teendők az adatgyűjtés megkezdése előtt (akár szó szerint)
2. Teendők az adatgyűjtés folyamatában (felmerülő kérdésekre adható válaszok + időszabályozás)
3. Teendők az adatgyűjtési folyamat végén (a mért adatok, hogyan jussanak el a feldolgozást végző személyhez)