# data[].attributes.headline
Nordisk Matematikkonkurrence - 8. klasse - tilmelding åbner

# data[].attributes.subject
Nordisk Matematikkonkurrence - 8. klasse - tilmelding åbner

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Om konkurrencen

Nordisk Matematikkonkurrence er åben for alle 8. klasser i Danmark og tilsvarende klassetrin i de øvrige nordiske lande.

Konkurrencen forløber over hele skoleåret startende med to kvalificeringsrunder. En i november og en i januar måned. Kvalificeringsrunderne foregår ved at de tilmeldte klasser får tilsendt 2 x 8 opgaver elektronisk som skal løses på 1,5 time. Klassernes svar afgives ligeledes elektronisk.

De 8-10 klasser der har opnået flest point efter de to kvalificeringsrunder, bliver indbudt til den nationale finale som siden 2004 har foregået i Virumhallen i Lyngby-Tårbæk kommune der stiller lokaler til rådighed for konkurrencen. I perioden fra de vindende klasser bliver offentliggjort og til finalerne sidst i april måned, skal klasserne udarbejde et projekt med årets tema, udarbejde en logbog samt lave en udstilling og forberede en fremlæggelse af deres projekt ud fra årets tema.

Temaet bliver hvert år fastsat af det fællesnordiske udvalg der ligeledes udvælger de opgaver eleverne skal løse både ved kvalificeringsrunderne, ved de nationale finaler samt ved den nordiske finale. Hele konkurrencen skal være et klasseprojekt på nær deltagelsen i den nationale og nordiske finale. Her bliver to drenge og to piger udvalgt til at repræsentere klassen. Dette sker udelukkende af økonomiske årsager.

De nationale finaler foregår på samme tidspunkt i de nordiske lande. Afholdelsen af de nordiske finaler går på skift mellem de nordiske lande.

I Danmark har deltagerantallet i været stigende, men der er plads til mange flere klasser.

Konkurrencen arrangeres af komiteer i de nordiske lande. I Danmark er det Danmarks Matematiklærerforening der står for afviklingen af kvalificeringsrunderne og de nationale finaler. Konkurrencens formål er at bidrage til at fastholde elevernes interesse for matematik samt give dem en oplevelse af at faget på en og samme tid kan være både fagligt i traditionel forstand og kreativt og engagerende.

Deltagelse i turneringen er gratis for skolerne. Det eneste skolen selv skal betale, er tiden til lærerens eventuelle deltagelse i semifinale og finale. Elevernes rejse- og opholdsudgifter bliver betalt. Den samlede arbejdstid der skal afsættes til de to indledende runder, er 2 gange 90 minutter.

Alt materiale er klar til brug og fremsendes til deltagerne fra det danske udvalg.

Konkurrencen er finansieret af tipsmidlerne gennem Undervisningsministeriet.

Spørgsmål
Du kan altid få svar på dine spørgsmål om konkurrencen ved at skrive til foreningen på info@dkmat.dk.

# data[].attributes.attachment_link.description
Forlaget Matematik udgiver en masse spændende undervisningsmaterialer og afholder kurser og konferencer.

# data[].attributes.attachment_caption
Naturens Uge 2025 | Kom med ud i naturen - Naturens Uge

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Et blik op på muren fortæller, at her bor edderkopper, der spinder flotte fælder.
Et kig ned på buskens blade afslører, at her lever mariehøns, larver, bladlus, og sommerfugle kommer forbi.

Se til venstre, og masser af mylder af myrer mellem fliserne og selv i træerne, kommer de vandrende.
Se til højre, og fjerede fugle allevegne på foderbræt, i krat og tagryg.
Vipper du stenen, vrimler det med bænkebidere, snegle, tusindben og mange flere.

I sprækker så små vokser planter op, på stenen lever lav, og mos siger hej fra gren og græsplæne.
Under foden regnorme og smådyr lever, de deler mulden med muldvarpen, som næsten alle har mødt.

Find og oplev dyr og planter tæt på, hvor du bor, leger, arbejder og går i skole.

# data[].attributes.attachment_link.title
Naturens Uge 2022 | Kom med ud i naturen - Naturens Uge

# data[].attributes.attachment_link.description
Et blik op på muren fortæller, at her bor edderkopper, der spinder flotte fælder. Et kig ned på buskens blade afslører, at her lever mariehøns, larver, bladlus, og sommerfugle kommer forbi. Se til venstre, og masser af mylder af myrer mellem fliserne og selv i træerne, kommer de vandrende.

# data[].attributes.attachment_link.title
Valgugen - Elevdemokrati 365 dage om året

# data[].attributes.attachment_link.description
Undervisningsmateriale om elevdemokrati og elevrådsvalg gratis til alle klassetrin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
SÆRLIGT TIL UDSKOLINGEN:

Vi sætter unges cykelvaner til debat med podcast og Bikestagrams

Vidste du, at hver 3. elev i udskolingen altid cykler til skole, men at hver 3. faktisk ALDRIG cykler? Den fordeling vil Cyklistforbundet gerne lave om på. Derfor tilbyder vi nu en helt ny skræddersyet indsats til udskolingen med tre forskellige elementer, som lærerne frit kan sammensætte.
Læs mere om kampagnen til udskolingen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Den sjove børnemotionskampagne med cykeldyst, fællesskab og masser af læring, der kører på skoler over hele landet den 5.-18. september 2022.

# data[].attributes.headline
Levering og afhentning af CFU-materialer starter - uge 33

# data[].attributes.subject
Levering og afhentning af CFU-materialer starter - uge 33

# data[].attributes.headline
Trivselsdag på Hedely - tirsdag 3. marts - uge 10

# data[].attributes.subject
Trivselsdag på Hedely - tirsdag 3. marts - uge 10

# data[].attributes.headline
Faglige dage i Tivoli - Naturvidenskab - 7.-9. klasse - uge 33-38

# data[].attributes.subject
Faglige dage i Tivoli - Naturvidenskab - 7.-9. klasse - uge 33-38

# data[].attributes.attachment_link.title
Faglige Dage i Tivoli - Naturvidenskabelig læring for elever

# data[].attributes.attachment_link.description
Skærp dine elevers naturvidenskabelige appetit med Faglige Dage i Tivoli. Tusindvis af nysgerrige og engagerede elever har allerede brugt Haven og forlystelserne som en naturvidenskabelig legeplads. Mål, regn, eksperimenter og leg jer til en masse viden i Tivoli!

# data[].attributes.headline
International Ungdomsdag - den 12. august - uge 33

# data[].attributes.subject
International Ungdomsdag - den 12. august - uge 33

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nutidens ungdom står overfor mange udfordringer. Verden over er der ofte få eller ingen muligheder for ungdom til at påvirke politiske, økonomiske og sociale forhold i lokalmiljøet. Politisk ustabilitet og konflikter forhindrer adgangen til uddannelse og tryghed, og et presset arbejdsmarked gør det vanskeligt for unge at få arbejde.

Dette er udfordringer, som blev forværret under Covid-19-pandemien og den sociale nedlukning, som fulgte. I juni 2021 anslog FN, at 19 lande fortsat holdt skolerne lukket, hvilket ramte 157 millioner elever. Mange programmer for oplæring indenfor forskellige erhverv blev også sat på pause, hvilket gjorde det svære for unge at tilegne sig færdigheder, som er nødvendige på arbejdsmarkedet.

Vidste du at:

Halvdelen af verdens befolkning er 30 år eller yngre, og dette forventes at stige til 57% inden udgangen af 2030.

En undersøgelse lavet af The Body Shop i samarbejde med FN viser, at 67% tror på en bedre fremtid, hvor 15-17 åringer er de mest optimistiske.

Et flertal er enige i at aldersbalancen i politik er skæv. Mere end to tredjedele (69%) af folk på tværs af alle aldersgrupper mener, at politiske systemer kan forbedres, hvis yngre mennesker får flere muligheder til at være en del af den politiske udvikling.

Globalt set er kun 2,6% af parlamentarikerne under 30 år, og mindre end 1% af disse unge parlamentsmedlemmer er kvinder.

Kilde: Be Seen Be Heard Campaign

Ungdoms deltagelse

FN's generalforsamling vedtog allerede i 1965 en erklæring for at fremme ungdomsdeltagelse i fred og demokrati. I 1985 markerede FN det første internationale ungdomsår.

I december 2015 blev en historisk resolution vedtaget i FN's Sikkerhedsråd; resolution 2250 om ungdom, fred og sikkerhed.

Med denne resolution blev behovet for at øge ungdomsdeltagelse i fredsopbygging for første gangs sat på den globale dagsorden. Resolutionen udfordrede måden vi tænker på ungdommen i konflikt, fra et problem til nogen, som kan skabe positive ændringer.

FN har også en egen ungdomsdelegation og en ungdomsstrategi for bedre at kunne involvere ungdommen i forummer, hvor beslutninger tages og arbejde for, at unges behov og rettigheder ivaretages.

Youth Forum 2023 (United Nations, 25. april 2023)

Bæredygtig udvikling

Engagement og deltagelse fra ungdommen er helt nødvendig for at opnå en bæredygtig udvikling og nå verdensmålene

FN's verdensmål skal være opnået inden 2030. Det betyder, at nutidens unge i højeste grad vil blive påvirket af verdens prioriteringer for at opnå dette. Unge må have en ledende rolle i at sikre, at verden opnår målene, særligt gennem bæredygtigt forbrug og produktion.

Læs mere her:
FN's resolution 2250 om ungdom, fred og sikkerhed Verdensdagen for ungdomsfærdigheder

# data[].attributes.attachment_link.description
Nutidens ungdom står overfor mange udfordringer. Verden over er der ofte få eller ingen muligheder for ungdom til at påvirke politiske, økonomiske og sociale forhold i lokalmiljøet. Politisk ustabilitet og konflikter forhindrer adgangen til uddannelse og tryghed, og et presset arbejdsmarked gør det vanskeligt for unge at få arbejde.

# data[].attributes.headline
PLC åbner for udlån af skøn- og faglitteratur for elever samt faste bibliotekstider for klasser - uge 34 eller 35

# data[].attributes.subject
PLC åbner for udlån af skøn- og faglitteratur for elever samt faste bibliotekstider for klasser - uge 34 eller 35

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi samler statistik ved hjælp af cookies. Du accepterer, hvis du klikker OK eller klikker dig videre til næste side.OK

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jeg giver hermed samtykke til, at Engineer the Future gemmer mine kontaktoplysninger med henblik på at holde mig opdateret om Engineering Day og Book en ekspert. Oplysningerne vil kun blive brugt af Engineer the Future og deles ikke med andre.

Du kan altid trække dit samtykke tilbage via mail til info@engineerthefuture.dk

We use Mailchimp as our marketing platform. By clicking below to subscribe, you acknowledge that your information will be transferred to Mailchimp for processing. Learn more about Mailchimp's privacy practices here.

# data[].attributes.attachment_link.description
Jeg giver hermed samtykke til, at Engineer the Future gemmer mine kontaktoplysninger med henblik på at holde mig opdateret om Engineering Day og Book en ekspert. Oplysningerne vil kun blive brugt af Engineer the Future og deles ikke med andre. Du kan altid trække dit samtykke tilbage via mail til info@engineerthefuture.dk We use Mailchimp as our marketing platform.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvad er stedsans, og hvorfor er det vigtigt?

I en tid med et akut behov for at udvikle byer, byggerier og landskaber med øje for klima og bæredygtighed, og en bevægelse mod det lokale, er der kommet et fornyet fokus på stedets kvaliteter, naturressourcer og kulturarv blandt arkitekter, planlæggere og bygherrer. Alt dét, som beriger og berører os og giver stedet identitet og ånd.

Stedsans handler derfor om mere end evnen til at finde vej og kan komme til udtryk på mangfoldige måder. Det er en tilgang, der betyder, at man udvikler med sans for stedets særlige identitet, kvaliteter og udfordringer; dét, der gør stedet til lige præcis dét sted og ikke til andre steder.

Stedsans er, når man 'lytter', mærker og stiller spørgsmål til stedet, før man gør noget ved det. Når fokus er på sammenhænge og helheder frem for det enkelte værk. Når nye fysiske greb tager farve af stedet og ikke blot løser en funktion. Når stedets kvaliteter formidles på en måde, så de bliver naturlige og åbne for sansning.

Og ikke mindst er stedsans vigtigt, fordi byudvikling og byggeri, som tager afsæt i stedet, ofte vil vinde størst genklang hos brugerne, bidrage positivt til den lokale udvikling og være mest bæredygtig på den lange bane - simpelthen fordi man bygger videre på de kvaliteter, der er i forvejen.
Vil du høre mere, så kontakt fagkonsulent Katrine Østergaard Bang eller tilmeld dig nyhedsmailen til arrangører nedenfor.

# data[].attributes.attachment_link.description
I en tid med et akut behov for at udvikle byer, byggerier og landskaber med øje for klima og bæredygtighed, og en bevægelse mod det lokale, er der kommet et fornyet fokus på stedets kvaliteter, naturressourcer og kulturarv blandt arkitekter, planlæggere og bygherrer. Alt dét, som beriger og berører os og giver stedet identitet og ånd.

# data[].attributes.headline
Elevsamtaler / trivselsdage - mandag-torsdag uge 41

# data[].attributes.subject
Elevsamtaler / trivselsdage - mandag-torsdag uge 41

# data[].attributes.headline
Filmlinjens Gyserkonkurrence - 7.-8.klasse - deadline for indsendelse den 9. oktober

# data[].attributes.subject
Filmlinjens Gyserkonkurrence - 7.-8.klasse - deadline for indsendelse den 9. oktober

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lad eleverne få dybt kendskab til gysergenren ved at arbejde produktivt med filmmediet. Alt stilladseres gennem forløbet på Filmlinjen.dk. Eleverne arbejder i små filmhold á 4-5 personer. Hver elev har sin funktion på holdet og får opgaver, værktøjer og tips fra proffe filmfolk til at løse opgaverne.

Når gyserfilmene er færdige, kan de udgives på Filmlinjen.dk (kræver Skoletube), hvorved de deltager i konkurrencen om en omgang biografbilletter til hele klassen og andre flotte præmier.

Hvordan tilmelder man film?

Læreren forhåndstilmelder klassens filmhold i denne formular (det er uforpligtende, så hvis I ender med ikke at indsende film, sker der intet).

Hvert filmhold i klassen udgiver senest torsdag den 09/10/2025 den færdige filmproduktion på Filmlinjen.dk. Nu deltager filmen i konkurrencen.

Hvordan bedømmes filmen

Vi har en jury af professionelle filmskabere til at bedømme filmene.

Overordnet bedømmes en film på, om den skræmmer tilskueren, for det er gyserfilmens succeskriterie nr. 1. Den mest effektive gyserfilm vinder konkurrencen og hele klassen får biografbilletter til den lokale biograf.

Derudover kigges også på hvordan skuespil, fotografering, klipning, lyddesign og production design understøtter oplevelsen, og der uddeles diplomer for de bedste præstationer på disse punkter. Den bedst fotograferede film vinder desuden et dagskursus i gyserfilm for klassen med en professionel instruktør i Station Nexts studie.

Filmene skal i øvrigt overholde disse regler:

Varighed 2-5 min.

Filmen skal være produceret til denne konkurrence af elever i 7.-9. klasse.

Der må ikke benyttes rettighedsbeskyttet musik. På Skoletube kan man finde clearet musik i værktøjet Find the Tune.

Deltagende film skal være publiceret på Filmlinjen.dk senest den 09/10/2025. Det er nødvendigt at lægge filmene på Skoletube (eller skjult på Youtube) for at kunne publicere dem.

Prisoverrækkelse

Vinderne afsløres på en online prisoverrækkelse på halloweendagen, dvs. fredag 31/10/2025 kl. 10:00. Prisoverrækkelsen tager ca. 20 min.

Undervisningsmateriale og tid

Undervisningsmaterialet og lærervejledning findes ved at gå til denne side. For at se elevuniverset, skal du starte en filmproduktion.

Det samlede forløb kan laves på 19-32 lektioner.

Webinar for lærere i gyserfilmproduktion

Hele forløbet er selvinstruerende. Men vil du som lærer have nogle tips til at vejlede eleverne i at lave effektive gyserfilm, så se vores webinar med instruktør Martin Strange Hansen og producer Torben Larsen (her gennemgås opstart på Filmlinjen.dk, lærervejledning, suspense/chok, ideudvikling, lyddesign mm.).

Mere gyserfilm på Gyldendal Dansk

Dette produktionsforløb på Filmlinjen.dk indgår i et lidt længere gyserfilmforløb på Gyldendal Dansk, hvor der også indgår oplevelse og analyse af gyserfilm. I anledning af filmkonkurrencen, er forløbet frit tilgængeligt for alle fra juli 2025 til efterårsferien 2025.

Vigtige datoer

Indsendelse af film: torsdag 09/10/2025 kl. 23:59

Afsløring af vindere: fredag 31/10 2024 kl. 10:00-10:20

Teaserfilm

# data[].attributes.headline
Unge Forskere - deadline 26. januar - uge 5

# data[].attributes.subject
Unge Forskere - deadline 26. januar - uge 5

# data[].attributes.attachment_link.description
talentkonkurrence for børn og unge med interesse for naturvidenskab, teknologi og sundhed

# data[].attributes.body
Jord og Regnorme

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvert år i uge 34-39 afholdes Masseeksperiment. Ca. 40.000 elever fra hele Danmark deltager ved at samle data ind til et fælles forskningsprojekt. Som lærer afholder du Masseeksperiment med din klasse/klasser på skolen, hvor det indgår i undervisningen. Du bliver tilbudt undervisningsmateriale efter tilmelding.

I år undersøger Masseeksperiment, hvad der sker med plast fra den emballage, som vi køber i supermarkedet, når den begynder sin rejse mod skraldespanden.

Undersøgelsen om håndtering af plastaffald i hjemmet er den første af sin slags, som håber på at kunne besvare følgende spørgsmål:

Hvordan sorterer vi plastaffald i de danske hjem?

Hvordan ser det ud med plastforurening i den danske natur?

Hvordan fungerer den nuværende sortering af plastaffald?

Virker den nye pantordning på alle plastflasker?

Er mængden af plastaffald i den danske natur blevet mindre siden 2019?

Hvor stor en del af vores tøj indeholder plast og hvilken plast?

Hvilket tøj beholder vi, og hvilket tøj smider vi ud?

# data[].attributes.attachment_link.description
Eksperimentet 2024: Plastaffald i naturen, i husholdningen og i klædeskabet. Læs om årets masseeksperiment.

# data[].attributes.headline
FNs Internationale Læsedag - mandag 8. september - uge 37

# data[].attributes.subject
FNs Internationale Læsedag - mandag 8. september - uge 37

# data[].attributes.headline
Billedkunstens dag onsdag 11. marts - uge 11

# data[].attributes.subject
Billedkunstens dag onsdag 11. marts - uge 11

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Kompetencecenter for børn, unge og billedkunst

# data[].attributes.attachment_link.title
Billedkunstens Dag | Kompetencecenter for børn, unge og billedkunst

# data[].attributes.attachment_link.description
Næste Billedkunstens Dag er onsdag den 12. marts 2025! Den landsdækkende begivenhed Billedkunstens Dag afholdes hvert år onsdag i uge 11. Her sætter institutioner, børn og unge over hele landet billedkunst på programmet og på landkortet med en mangfoldighed af billedkunstaktiviteter – på skoler…

# data[].attributes.headline
Nordisk Litteraturuge - Frihed i Norden - uge 46

# data[].attributes.subject
Nordisk Litteraturuge - Frihed i Norden - uge 46

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
For skoler, bibliotek, børnehaver og andre kulturinstitutioner.

Du kan skrive plakaten ud på din egen printer. Hvis du ønsker en større plakat, kan du væle at skrive ud i A3-format: Gå til "egenskaber", vælg "A3" ved feltet "dokumentstørrelse" eller "document size".

Sociale medier

Følg os på Facebook: Nordisk litteraturuge

Instagram: @nordisk_litteraturuge

Feedback

Vi vil gerne høre dine kommentarer til årets arrangement!
Skriv til administrationen

# data[].attributes.attachment_link.description
For skoler, bibliotek, børnehaver og andre kulturinstitutioner. Du kan skrive plakaten ud på din egen printer. Hvis du ønsker en større plakat, kan du væle at skrive ud i A3-format: Gå til "egenskaber", vælg "A3" ved feltet "dokumentstørrelse" eller "document size". Følg os på Facebook: Nordisk litteraturuge Instagram: @nordisk_litteraturuge Vi vil gerne høre dine kommentarer til årets arrangement!

# data[].attributes.body
UNESCO markerer verdens poesidag for at sætte lys på sproglig mangfoldighed, og poesi som et vigtigt kulturudtryk.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Den 21. marts hvert år anerkender vi poesiens magi som katalysator for forståelse, empati og samhørighed på tværs af tidsaldre og kulturer. FN-initiativet blev blandt andet skabt for at anerkende den vigtige rolle, poesien har spillet og stadig spiller.

Bliv klogere på den danske poesi lige nu. Der er vrede og en oprørskhed at hente i de nyeste danske lyrikudgivelser. Poesien tager livtag med store samfundsetiske problemer som fremmedgjorthed og minorisering og personlige smertepunkter i mødet mellem kulturer, ensomhed og det at føle sig udenfor.

Ny dansk lyrik

Tag eksempelvis Barbar af Amina Elmi. Det er et vidnesbyrd og et kampskrift, som jeget både kalder det og ikke kan holde ud at kalde det. Det er meget personligt og samtidigt politisk. Her kan også nævnes den ulmende vrede i både Christina Hagens Pow pow pow og Caspar Erics Nye balancer.

Se listen med nyt dansk lyrik på Litteratursiden.

Fælles for digtsamlingerne er blikket, der både vender ind mod det helt nære og jegets eget indre, men også den indre ild, der peger ud af i et oprør for en anden verdensorden.

Om World Poetry Day

FN-initiativet, orkestreret af UNESCO, er en hyldest til sproglig mangfoldighed og poesiens evne til at transcendere grænser og kulturer. Det er vigtigt at vise, at poesi og digte ikke er en forældet kunstform, men noget, der stadig forbinder mennesker i dag.

Læs Litteratursidens tema om lyrik.

Digte skal ikke læses af pligt, lov eller befaling. De skal læses af lyst, nysgerrighed og nødvendighed. Tag et enkelt digt, mens du venter på bussen eller når du står i kø - og alligevel ville have scrollet på mobilen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Den 21. marts hvert år anerkender vi poesiens magi som katalysator for forståelse, empati og samhørighed på tværs af tidsaldre og kulturer. FN-initiativet blev blandt andet skabt for at anerkende den vigtige rolle, poesien har spillet og stadig spiller.Bliv klogere på den danske poesi lige

# data[].attributes.body
Nordens Dag, dagen hvor den nordiske ‘grundlov’ blev underskrevet i Helsingfors, fylder 60 år

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Denne side benytter cookies til at forbedre din oplevelse af vores hjemmeside. Når du benytter vores hjemmeside, accepterer du at vi sætter cookies i henhold til gældende privatlivs- og cookiepolitik.

Privatlivs- og cookiepolitik

# data[].attributes.attachment_link.description
Denne side benytter cookies til at forbedre din oplevelse af vores hjemmeside. Når du benytter vores hjemmeside, accepterer du at vi sætter cookies i henhold til gældende privatlivs- og cookiepolitik. Privatlivs- og cookiepolitik

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I år har danskerne virkelig været gode til at samle tropperne sammen! Vi har i år haft det højeste antal deltagere nogen sinde, med omkring 225.000 indsamlere!

Ud af disse, har vores fremtidige generation taget et kæmpe løft, med ikke mindre end 188.000 børn fra skoler og daginstitutioner.

I løbet af ugen blev der samlet og registreret 100 ton affald og intet mindre end 392.000 stykker engangsemballage - heriblandt 55.000 øl- og sodavandsdåser og 26.000 engangskopper.

Vi skriver rundt, så snart vi åbner for tilmelding til Affaldsindsamlingen 2024

# data[].attributes.attachment_link.title
Affaldsindsamlingen I For et Danmark uden affald - Affaldsindsamlingen

# data[].attributes.attachment_link.description
Danmarks største indsamling af affald i naturen. Tilmeld Affaldsindsamlingen 2022 der afholdes den 28 marts til 3. april.

# data[].attributes.attachment_link.title
Skolernes Sangdag - Fredag den 31. marts 2023 - vi glæder os!

# data[].attributes.attachment_link.description
Skolernes Sangdag er en årlig musikdag, hvor børn over hele landet synger foråret i gang - og hvor der sendes live på DR2.

# data[].attributes.headline
Musikskolernes Dag - 2. og 3. maj - uge 18

# data[].attributes.subject
Musikskolernes Dag - 2. og 3. maj - uge 18

# data[].attributes.attachment_link.description
3. & 4. maj 2025! En weekend i musikkens tegn med deltagelse af musikskoler fra hele landet, og en weekend, hvor 5.000 unge, talentfulde elever får prøvet sig selv af foran et publikum.

# data[].attributes.headline
Skolernes Motionsdag - 10. oktober - uge 41

# data[].attributes.subject
Skolernes Motionsdag - 10. oktober - uge 41

# data[].attributes.attachment_link.description
Dansk Skoleidræt udvikler hvert år en officiel opvarmningsdans til dagen, som altid er et stort hit på skolerne. Mange sætter tid af i idrætstimerne til at øve dansen, og så er det flere steder en fast tradition at hele skolen samles om morgenen på Skolernes Motionsdag og danser sig til smil og varme i kinderne.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tilmeldingen til Uge Sex 2025 er åben! Børn og unge i grundskolen peger selv på, at et godt forhold til egen krop er det vigtigste for deres trivsel. Derfor sætter Sex & Samfund fokus på, hvordan børn og unge forsøger at kontrollere deres fremtræden for at undgå socialt pres, uanset om det er i skolegården, på fodboldbanen eller til festen.

# data[].attributes.headline
Rettighedsstafetten - Fællesskab, trivsel og tryghed - uge 38

# data[].attributes.subject
Rettighedsstafetten - Fællesskab, trivsel og tryghed - uge 38

# data[].attributes.attachment_link.description
Rettigheder er ikke noget, man får én gang for alle. De skal holdes i live, gøres relevante – og gives videre. Ligesom en stafet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Rejs med os tilbage i tiden og bliv klogere på natur, klima og biodiversitet gennem Jordens historie. I forbindelse med Geologiens Dage dedikerer vi den 21. september 2024 til fossiler og deres fantastiske historier om Danmarks fortid og livets udvikling på Jorden.

Til FossilFestival er der aktiviteter for børn og voksne i alle aldre. Programmet bliver offentliggjort løbende.

# data[].attributes.attachment_link.description
Rejs med os tilbage i tiden og bliv klogere på natur, klima og biodiversitet gennem Jordens historie. I forbindelse med Geologiens Dage dedikerer vi den 21. september 2024 til fossiler og deres fantastiske historier om Danmarks fortid og livets udvikling på Jorden.Til FossilFestival er der aktiviteter for børn og voksne i alle aldre.

# data[].attributes.headline
Matematikkens Dag - Matematik i anvendelse - torsdag den 13. november - uge 46

# data[].attributes.subject
Matematikkens Dag - Matematik i anvendelse - torsdag den 13. november - uge 46

# data[].attributes.headline
Mediekonkurrencen - 6.-9. klasse -uge 38-46

# data[].attributes.subject
Mediekonkurrencen - 6.-9. klasse -uge 38-46

# data[].attributes.headline
Bag for en sag - onsdag 1. oktober - uge 40

# data[].attributes.subject
Bag for en sag - onsdag 1. oktober - uge 40

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Så er det tid til at bage derud af. Bag med dine klassekammerater, kollegaer, forældre- eller bedsteforældre, spejdervennerne eller fodboldholdet. Afhold bagedage og kagearrangementer, hvor I sælger jeres bagværk via vores mobilepaynummer og jeres indsamlings-ID.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi inviterer endnu en gang din skoleklasse, daginstitution eller virksomhed til at bage og sælge bagværket til fordel for indlagte og udsatte børn.

# data[].attributes.headline
Europæisk Sprogdag - 26. september - uge 39

# data[].attributes.subject
Europæisk Sprogdag - 26. september - uge 39

# data[].attributes.body
Tilbud til grundskolen

Vi sætter fokus på sprog med aktiviteter og materialer til undervisningen og didaktisk inspiration til dig som lærer
- derfor har vi samlet en række tilbud, aktiviteter og inspirationsmaterialer, som du kan bruge i sprogundervisningen og til din egen fagdidaktiske udvikling som sproglærer.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vær med til at sætte fokus på sprog og fejre Den Europæiske Sprogdag sammen med dine elever Hvert år fejres fremmedsprogene i hele Europa den 26. september. Selvfølgelig også i Danmark.
På selve sprogdagen og i ugerne op til er der events og aktiviteter på skoler og uddannelsesinstitutioner, biblioteker og masser af andre steder. Siden her opdaterer vi løbende frem til fredag 26. september med nyt indhold, materialer og tilbud målrettet eleverne.
Sammen med Europa-Kommissionens Repræsentation i Danmark, Institut français Danemark og Goethe-Institut Dänemark holder NCFF og ECML Kontaktpunkt Danmark en event på sprogdagen 2025. Det sker på Dokk1 i Aarhus 👇 for elever på ungdomsuddannelserne.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indskoling

Mellemtrin

Udskoling

Find undervisningsforløbet til Skolernes Innovationsdag nederst på siden, så I kan blive helt klar til årets store hjernevrider- og hittepåsomhedsdag ude på din skole. Eller dyk ned i højdepunkter fra Innovationsdagen 2019.

Glæd jer til Skolernes Innovationsdag! Innovationsdagen afholdes hvert år fredag inden påske på skoler over hele landet.

Dagen er for hjernen, hvad Skolernes Motionsdag er for kroppen. Formålet med forløbet til Skolernes Innovationsdag er, at alle elever får styrket deres kreative selvtillid. Pointen er, at enhver kan træne sin hjerne til at være mere kreativ og til at få gode ideer, når man arbejder målrettet på det. Og med disse kompetencer i bagagen er man et godt skridt på vejen til at blive innovativ.

Skolernes Innovationsdag gik i luften i 2011 og i 2018 deltog hele 200.000 skoleelever.

Bliv klogere på Skolernes Innovationsdag og find undervisningsforløbene til indskoling, mellemtrin og udskoling her.

Skolernes Innovationsdag præsenteres af Experimentarium i samarbejde med Clio Online og er støttet af Industriens Fond.

Fakta om Skolernes Innovationsdag

Skolernes Innovationsdag har været afholdt siden 2011.

I 2018 deltog 200.000 skoleelever over hele landet i Skolernes Innovationsdag.

Skolernes Innovationsdag 2020 løber af stablen fredag inden påske.

Spørgsmål eller kommentarer?

- Kontakt os på info@experimentarium.dk.

# data[].attributes.attachment_link.description
12. april 2019 kaster skoleelever over det ganske land sig igen ud i Skolernes Innovationsdag - den årlige store hjernetrænings- og innovationsdag. Download skolematerialet, så du og din klasse er HELT klar.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Forskningens Døgn er en landsdækkende videnskabsfestival, der skaber mødesteder mellem forskere og borgere. Festivalen foregår hvert år i slutningen af april (uge 17). I 2022 åbner festivallen fredag den 22. april og kører en uge frem.

På Forskningens Døgn kan du opleve alle tænkelige typer events rundt omkring i landet, der formidler forskning og forskningsresultater for børn, unge og voksne. Det kan være videnskabscaféer, forskertorve, demonstrationer, forskerforedrag, forsøg, rundvisninger, debatter osv.

Bestil en Forsker er et af de mange tilbud under Forskningens Døgn. Tilbuddet giver alle, der kan samle et publikum på mindst 20 personer, mulighed for gratis at bestille en forsker til at holde et foredrag i løbet af uge 17. Foredraget plejer at foregå på arbejdspladsen, skolen, i en forening eller på et bibliotek. Se mere om Bestil en Forsker.

Festivallen har typisk cirka 700 events og foredrag og mere end 70.000 besøgende.

Stemningsvideo fra 2021
Forskningens Døgns formål:

Hylde forskningens helt grundlæggende element af nysgerrighed

Etablere samtaler og mødesteder for forskere og befolkning

Inddrage borgerne i forskning og skabe flere relationer mellem samfund og forskere

Sætte fokus på, hvordan forskning og innovation er med til at løse samfundets udfordringer.

Hvem står bag?

Sekretariatet for Forskningens Døgn står for den overordnede koordinering og markedsføring af Forskningens Døgn. Sekretariatet er en del af Uddannelses- og Forskningsstyrelsen.

Forskningens Døgn har hvert år omkring 100 arrangører, der arrangerer de forskellige events rundt om i landet. Arrangørerne er primært universiteter, uddannelses- og kulturinstitutioner, virksomheder, formidlings- og forskningscentre, offentlige institutioner og organisationer. Men alle, der har en god idé, lokalefacilitet og lyst til at deltage, kan blive arrangør.

# data[].attributes.attachment_link.description
Forskningens Døgn er en landsdækkende videnskabsfestival, der skaber mødesteder mellem forskere og borgere. Festivalen foregår hvert år i slutningen af april (uge 17). I 2022 åbner festivallen fredag den 22. april og kører en uge frem. På Forskningens Døgn kan du opleve alle tænkelige typer events rundt omkring i landet, der formidler forskning og forskningsresultater for børn, unge og voksne.

# data[].attributes.headline
Børnerettighedsdag - 20. november - uge 47

# data[].attributes.subject
Børnerettighedsdag - 20. november - uge 47

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Børnerettighedsdagen er for hele skolen, og det er en gylden mulighed for at få alle elever med ombord i det vigtige arbejde omkring børns rettigheder - både for den enkelte elev, men også for fællesskabet på skolen.

Red Barnets erfaring viser, at Børnerettighedsdagen kan være med til at danne et stærkt fællesskab på tværs af klasser og årgange.

Her kan man eksempelvis lade de store børn undervise de små eller blande klasser og årgange i forskellige grupper.

Prøv også at inddrage eleverne så meget i planlægningen som muligt for at give dem ejerskab for dagen.

Og så husk at tilmelde jer! Så sørger Red Barnet også for, at I bliver holdt informeret løbende om undervisningsmaterialer og andre spændende ting vedrørende Børnerettighedsdagen.

Du kan tilmelde din skole HER.
BRUG JERES LOKALFORENING
Red Barnet har omkring 60 lokalforeninger fordelt over hele landet. I forbindelse med jeres fejring af Børnerettighedsdagen kan I prøve at række ud til den lokalforening, som er tættest på jer.

Tidligere har skoler og lokalforeninger samarbejdet på Børnerettighedsdagen om eksempelvis at lave et loppemarked i byen, hvor man samlede ind til Red Barnets arbejde med at sikre, at børns rettigheder bliver overholdt, andre har delt flyers ud, hængt rettighedsplakater op eller stillede sig op på det lokale torv og sunget en sang for at gøre opmærksom på Børnerettighedsdagen.

I vores lokalforeninger er der en masse frivillige, hvis hjerter banker for børns rettigheder, og I kunne sagtens indgå et samarbejde med dem om, hvordan I markerer dagen bedst i jeres lokalområde. Find den lokalforening, som er tættest på jer ved at klikke her.
PÅ BØRNERETTIGHEDSDAGEN
Børnerettighedsdagen er en oplagt mulighed for at vise, at I er en skole, som tager arbejdet med børns rettigheder alvorligt. Derfor har mange skoler i tidens løb med succes inddraget lokalsamfundet, når de skulle fejre Børnerettighedsdagen.

Det er kun fantasien, der sætter grænser. Man kunne åbne skolen op for naboer, forældre, bedsteforældre, eller hvem der har lyst til at komme, lave en bod på torvet, stille sig ud i et indkøbscenter eller noget helt fjerde, der viser, at I har fokus på børns rettigheder.

# data[].attributes.attachment_link.title
Børnerettighedsdag | Sæt fokus på børn og unges rettigheder

# data[].attributes.attachment_link.description
Sæt fokus på børns rettigheder sammen med Red Barnet, når skoler i hele landet markerer børnerettighedsdagen den 20. november. Skal dine elever være med?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I Sverige kalder de den "kanelbulle", i Danmark kalder vi den en "kanelsnegl" eller "kanelsnurre". Men i det store hele er der tale om det samme type søde bagværk, der indeholder kanel.

Kanelbullen blev opfundet kort tid efter første verdenskrig i 1920, hvor man igen fik adgang til mange af de ingredienser, der, under krigen, var svære at få fat på. Herunder æg, sukker og smør. På dette tidspunkt var kanel og kardemomme dyre og derfor var det ikke alle, der havde råd til bagværket. Derfor var det også først i 1950'erne, at kanelbullen blev et mere almindeligt spise blandt den almindelige befolkning.

Selve mærkedagen blev fejret første gang i 1999 af Hembakningsrådet, en forening af bageproducenter, der nu ejes af Dansukker.

# data[].attributes.attachment_link.description
Denne mærkedag fejres særligt i Sverige, hvor de holder meget af den søde kanelbolle.

# data[].attributes.headline
Julekonkurrencerne på PLC starter - uge 49-51

# data[].attributes.subject
Julekonkurrencerne på PLC starter - uge 49-51

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
5. oktober er det den internationale lærerdag. Dagen er en hyldest til alle lærere, som investerer deres tid i børn og unge, og er en fin anledning for at sætte søgelys på udfordringer i forhold FN's verdensmål nummer fire: Kvalitetsuddannelse.

Uddannelse og en stærk lærerprofession er et vigtigt tema i FN. FN's verdensmål nummer 4 handler om at sikre inkluderende, retfærdig og god uddannelse samt fremme muligheder for livslang læring for alle.

Lærere er specifikt nævnt i delmål 4.c med teksten "Inden 2030 opnå en væsentlig øgning i antallet af kvalificerede lærere, blandt andet gennem internationalt samarbejde om læreruddannelse i udviklingslande, særlig i de mindst udviklede lande og i små udviklingsøstater."

Dagen er en fin anledning til at markere, hvad der er opnået, men også til at se på udfordringerne som for eksempel, at der er akut lærermangel i store dele af verden. Ifølge FN's organisation for uddannelse, videnskab og kultur (UNESCO) er der brug for 69 millioner lærere i verden, dersom vi skal nå målet om, at alle børn skal have adgang til grundskole inden 2030.

Historik

Verdens lærerdag er blevet markeret årligt siden den 5. oktober 1994. Dagen markerer underskrivelsen af UNESCO og ILO's anbefaling om lærernes status og retningslinjer, som blev underskrevet i 1966. Dette dokument hedder Recommendation concerning the Status of Teachers. Anbefalingen fremhæver, at det er vigtigt at give trygge arbejdsvilkår til lærerne samt styrke lærernes anerkendelse og status.

Det er UNESCO som er ansvarlig for dagen, som fejrer og fremmer lærerjobbet over hele verden.

Læs mere
FN's Verdensmål nummer 4

# data[].attributes.attachment_link.description
Verdens lærerdag 5. oktober er det den internasjonale lærerdagen. Dagen er en hyllest til alle lærere som investerer tiden sin i barn og unge, og er en fin anledning for å sette søkelyset på utfordringer rundt FNs bære

# data[].attributes.headline
Bogaflevering for 9. klasserne - hele juni

# data[].attributes.subject
Bogaflevering for 9. klasserne - hele juni

# data[].attributes.headline
Bogaflevering for 0.-8. klasse - uge 25-26

# data[].attributes.subject
Bogaflevering for 0.-8. klasse - uge 25-26

# data[].attributes.headline
International Bamsedag - 27. oktober - uge 43

# data[].attributes.subject
International Bamsedag - 27. oktober - uge 43

# data[].attributes.headline
Buster - filmfestival for børn og unge - uge 39-40

# data[].attributes.subject
Buster - filmfestival for børn og unge - uge 39-40

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
På BUSTER brænder vi for at vise jer de allerbedste film og skabe oplevelser, der inspirerer til leg, fællesskab og nysgerrighed. Årets filmprogram udforsker temaer som identitet, natur, sammenhold, teknologi, eventyr (og meget mere) med sjove, modige og ærlige børn og unge i alle aldre.
Der er film og lærerige aktiviteter til alle fag og klassetrin. Billetter koster 20 kr. pr. person, og med vores gratis undervisningsmaterialer kan I arbejde videre med filmoplevelsen i klassen.

Se filmene til hvert klassetrin

Workshops og undervisningsmaterialer

Lær noget nyt med BUSTER

Med BUSTERs undervisningsmaterialer kan I arbejde videre med filmoplevelsen i klassen. Undervisningsmaterialerne er udviklet i samarbejde med lærere og undervisningskonsulenter og baseret på konkret feedback. Materialet handler ikke om de enkelte film, men lægger op til et tematisk eller fagligt forløb.

Hvordan sætter man ord på en filmoplevelse og formidler den til en særlig målgruppe? Hvilke fagtermer og målestokke bruger man som filmanmelder, og hvordan opbygger man en god anmeldelse i ...

Leg med de nordiske sprog og prøv at animere en scene til en film. I denne workshop skal I arbejde med at lave enkle stop-motion-animationsscener, som sættes sammen til en film af en professionel ...

Mere end film

Filmoplevelser bliver bedre, større og sjovere, når vi deler dem med hinanden. Få en sjov og lærerig oplevelse med i billetprisen.

# data[].attributes.attachment_link.description
På BUSTER brænder vi for at vise jer de allerbedste film og skabe oplevelser, der inspirerer til leg, fællesskab og nysgerrighed. Årets filmprogram udforsker temaer som identitet, natur, sammenhold, teknologi, eventyr (og meget mere) med sjove, modige og ærlige børn og unge i alle aldre.

# data[].attributes.headline
Food Movers - tilbage til rødderne - uge 39-41

# data[].attributes.subject
Food Movers - tilbage til rødderne - uge 39-41

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Arla Food Movers er et tværfagligt undervisningsmateriale, der opfordrer alle elever i folkeskolen til at reflektere og forholde sig kritisk til samtidsrelevante problematikker, så som madspild, klima, sundhed og spisevaner - herunder betydningen af skolemad. Temaet for undervisningsforløbet i år er TÆLLER TIDEN. Gennem opgaver, der tager udgangspunkt i elevernes egen hverdag, får alle elever i folkeskolen mulighed for at overveje, hvordan de bruger deres tid, hvad der tæller mest for dem, og hvordan deres vaner og valg afspejler større madkulturelle tendenser - herunder betydningen af skolemad.

108.321 elever er allerede tilmeldt Arla Food Movers 2025

Arla Food Movers

Tværfagligt materiale

Arla Food Movers tager udgangspunkt i det obligatoriske emne Sundhed- og seksualundervisning og familiekundskab, som er obligatorisk fra 0.-9. klasse.

Emnet skal integreres i skolens skemalagte fag, og derfor er Arla Food Movers et tværfagligt forløb, som henvender sig til fagene: DANSK, MATEMATIK, NATUR/TEKNOLOGI, ENGELSK, HISTORIE, IDRÆT og SAMFUNDSFAG

Materialet er fleksibelt og kan bruges i enkelte fag eller som et større tværfagligt forløb.

Arla Food Movers

Madkundskab

UDVIKLET AF ARLA FONDEN
Som noget nyt i år, udvikler Arla Fonden et undervisningsmateriale henvendt til madkundskab. Materialet har samme tema som det tværfaglige forløb og kan derfor også bruges som en del af det tværfaglige forløb i det omfang, det giver mening.
DER ER IKKE FLERE PLADSER TIL MADKUNDSKABSMATERIALET.

Nyhedsbrev

Tilmeld dig nyhedsbrevet, hvis du vil være blandt de første, der hører om nyheder fra Arla Food Movers.

Tilmeld nyhedsbrev

115.000 elever

var tilmeldt Arla Food Movers for skoleåret 2024/2025.
5280 klasser deltog i årets materiale til Arla Food Movers. Hele 97% af lærerne var tilfredse med materialet og 93% anbefaler andre lærere at bruge det. Du kan altid downloade det online undervisningsmateriale fra tidligere år.
Du kan læse hele evalueringen af Arla Food Movers 2024 herunder.

Lækre materialer

Vi synes, det er vigtigt at lave lækre materialer til jer! Derfor bruger vi næsten et år på at udvikle undervisningsmaterialet. Det er lærere, som har daglig gang i og kendskab til skolen, der udvikler opgaverne. Herudover er der et stort team, som laver det hele lækkert grafisk og visuelt, laver musik og dans osv.

Vi laver en stor evaluering hvert år og inddrager den viden i udviklingen af undervisningsmaterialet året efter.

Vi trykker på FSC-godkendt papir, og vi er glade for, at vi kan sende en flot kasse med et gennemarbejdet og fagligt stærkt undervisningsmateriale til jer - helt klar til brug.

"Det er anderledes end det, vi plejer. Vi plejer ikke at have så meget om mad, og det er mega fedt."

Elev i 5. klasse, deltog i Arla Food Movers 2024

Tidligere års materialer

Husk, at du altid kan arbejde med materialet fra de sidste 3 år. Find materialerne her:

# data[].attributes.attachment_link.title
Tværfagligt undervisningsmateriale | Arla Food Movers 2025

# data[].attributes.attachment_link.description
Her kan du læse mere om Arla Food Movers og tilmelde din klasse til skoleåret 2025. Psst, i år er temaet TÆLLER TIDEN.

# data[].attributes.headline
Skriftlige afgangsprøver - 9. klasser - uge 19

# data[].attributes.subject
Skriftlige afgangsprøver - 9. klasser - uge 19

# data[].attributes.headline
Verdens Humanitærdag - 19. august - uge 34

# data[].attributes.subject
Verdens Humanitærdag - 19. august - uge 34

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Verdens humanitære dag hædrer dem, som arbejder med at hjælpe andre, ofte med livet som indsats. Samtidig retter dagen opmærksomheden på det enorme behovet for humanitær hjælp i verden.

Hjælpearbejdere giver både akut nødhjælp og bidrager til genopbyging

Hjælpearbejdere er ofte de første, som giver livreddende nødhjælp efter en katastrofe. Samtidig arbejder de med langsigtede genopbygning af samfund, som er ramt af katastrofer, uafhængigt af, hvor de er i verden og uden at diskriminere på baggrund af nationalitet, etnicitet, sociale tilhørsforhold, religion, køn eller andre faktorer.

Hjælpearbejdere kan være internationale, men de fleste kommer fra det land, de arbejder i.

Humanitær bistand er baseret på fire grundlæggende principper - humanitet, upartiskhed, neutralitet og uafhængighed. Humanitære hjælpearbejdere bør respekteres, og have mulighed for at nå dem, som har det største behov for hjælp.

I 2022 havde FN's humanitære organisationer og samarbejdsorganisationer brug for 51,7 milliarder dollar til at give bistand til flere millioner mennesker, der befandt sig i humanitære nødsituationer rundt omkring i verden, inklusive i Afghanistan, Etiopien, Haiti, Somalia, Ukraine, Venezuela og Yemen. Ved udgangen af året havde de imidlertid kun modtaget 25,8 milliarder dollar, eller i underkant af halvdelen af det, de i alt havde brug for.

Vidste du at:

Efter 20 år ser vi ingen tegn på nedgang i tvungen migration. Mere end 1 procent af verdens befolkning - eller 103 millioner mennesker - er fordrevet eller tvunget på flugt.

1 ud af 23 personer har brug for humanitær bistand. I 2023, vil rekordhøje 339 millioner mennesker have brug for humanitær bistand og beskyttelse - en betydelig stigning fra 274 millioner mennesker i starten af 2022.

Stigningen i behovet for globale humanitære indsatser, stigende driftsomkostninger og råvarepriser og høj inflation i 2023, medvirker til et betydelig større behov for bistand. For eksempel er Verdensfødevareprograms (WFP) månedlige udgifter til madindkøb nu 44 procent højere end før pandemien.

Det størst antal mennesker i nød (76,8 millioner) er i Øst- og Sydafrika.

I Ukraine gav den største humanitære kontantstøtte i historien 1,7 milliarder dollar til 6,3 millioner mennesker i 2022 - en enorm stigning fra 11.000 mennesker året før.

I Etiopien har tørke og konsekvenserne af konflikt og vold i deler af landet ført til at 28,6 millioner mennesker vil trænge til humanitær nødhjælp i 2023.

Det vil nu tage fire generationer - eller 132 år - at opnå global ligestilling mellem kønnene. Globalt set lever 388 millioner kvinder og piger i ekstrem fattigdom, de allerfleste i Afrika syd for Sahara og Central- og Sydasien. Covid-19-pandemien har øget risikoen for kønsbaseret vold over hele verden, og 13 millioner flere piger er vurderet til at være i fare for at blive barnebrude, udover de 100 millioner, som allerede er i fare.

Det globale mål om at gøre en ende på ekstrem fattigdom inden 2030, er ikke længer opnåelig. 90 millioner flere mennesker end tidligere estimeret oplever nu ekstrem fattigdom.

Kilde: Global Humanitarian Overview 2023

Historik

19. august 2003 blev FN's hovedkvarter i Bagdad udsat for et bombeangreb. 22 FN-ansatte blev dræbt, deriblandt FN's specialudsendte til Irak, Sergio Vieira de Mello. I 2008 vedtog FN's Generalforsamling, at verdens humanitære dag skulle markeres på denne dato. På denne måde ville de hædre det vigtige arbejde, hjælpearbejdere udfører verden over, og samtidig rette opmærksomheden mod situationer og mennesker, som har brug for humanitær hjælp. På denne dag mindes FN også dem, som er blevet skadet eller har mistet livet mens de hjalp andre som trængte til hjælp.
Se resolutionen for dagen her
Nordmanden Ole Helge Bakke var den første, som mistet livet i FN-tjeneste, da han ble skudt i Palæstina i 1948. I 1961 mistede FN's generalsekretær Dag Hammaskjöld livet i en flyulykke med seks andre FN-ansatte.

Læs mere her:

# data[].attributes.attachment_link.description
Verdens humanitære dag hedrer de som jobber med å hjelpe andre, ofte med livet som innsats. Samtidig retter dagen søkelys på det enorme behovet for humanitær hjelp.Hjelpearbeidere gir både akutt nødhjelp og bidrar til gjenoppbyggingHjelpearbeidere er ofte de første på plass for å gi livreddende nødh

# data[].attributes.headline
Fastelavn - fredag den 13. februar - indskoling og mellemtrin - uge 7

# data[].attributes.subject
Fastelavn - fredag den 13. februar - indskoling og mellemtrin - uge 7

# data[].attributes.headline
9. klassernes sidste skoledag - onsdag 13. maj - uge 20

# data[].attributes.subject
9. klassernes sidste skoledag - onsdag 13. maj - uge 20

# data[].attributes.headline
Udskolingsfest - torsdag den 12. februar - uge 7

# data[].attributes.subject
Udskolingsfest - torsdag den 12. februar - uge 7

# data[].attributes.headline
Den internationale Pandekagedage - tirsdag den 17. februar  - uge 8

# data[].attributes.subject
Den internationale Pandekagedage - tirsdag den 17. februar  - uge 8

# data[].attributes.body
Første tirsdag efter fastelavn er hvert år "Pandekagedag".

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Første tirsdag efter fastelavn er hvert år "Pandekagedag". Lyder det ikke fantastisk med en hel dag, hvor man kan spise pandekager!

Vi har masser af opskrifter på forskellige pandekager som du kan fornøje dig med på pandekagens dag.

Se også vores tema med madpandekager.

# data[].attributes.attachment_link.title
Pandekagedag - få idéer til Pandekagens dag med Karolines Køkken

# data[].attributes.attachment_link.description
Første tirsdag efter fastelavn er hvert år "Pandekagedag". Lyder det ikke fantastisk med en hel dag, hvor man kan spise pandekager! Vi har masser af opskrifter på forskellige pandekager som du kan fornøje dig med på pandekagens dag. Se også vores tema med madpandekager.

# data[].attributes.headline
International Bjergdag - 11. december - uge 50

# data[].attributes.subject
International Bjergdag - 11. december - uge 50

# data[].attributes.body
FN's internationale bjergdag skal øge opmærksomheden på bjerge og bæredygtig udvikling.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Over en milliard mennesker lever i bjergområder, og over halvdelen af verdens befolkning er afhængige af bjerge for vand, mad og ren energi. Imidlertid er bjerge truet af klimaændringer, landødelæggelse, overudnyttelse og naturkatastrofer. Dette kan få ødelæggende konsekvenser - både for folk, som bor i bjergene og for resten af verden.

Bjergfakta:

Bjerge dækker omkring 27% af jordens landoverflade.

Bjergområderne i verden huser 1,1 milliard mennesker.

Bjergturisme står for omkring 15-20% af den globale rejselivsaktivitet.

Bjerge har en nøglerolle i at levere vedvarende energi, specielt gennem vandkraft, solkraft, vindkraft og biogas.

1 af 2 af de som bor i bjergområder i udviklingslande er lever i fødevarusikkerhed.

Bønder i et fjellområde i Sapa, Vietnam. Foto: UNPHOTO/

Bjerge og Verdensmålene

Bjerge er en vigtig del af Verdensmålene, både som et værktøj for at opnå målene og som en ressourcer som må ivaretages.

Verdensmål 2 handler om at stoppe sult. For at forhindre sult må vi sikre mad til alle mennesker. Bjerge bidrager til fødevaresikkerhed ved at være areal for afgrøder, græsning for husdyr og vandveje til indlandsfiskeri.

Bjerge står også for optil 60-80% af verdens ferskvand. Ferskvandet er nødvendigt for at opnå global fødevaresikkerhed, da det bruges af bønder til at vande afgrøder i mange landbrugsregioner i lavlandet.

Verdensmål 15 handler om at varetage livet på land. Bjerge er hjemsted for mange truede arter. Delmål 15.4 tilsigter at "Inden 2030 bevare økosystemer i bjergområder, inklusiv den biologiske mangfoldighed, så de skal blive i stand til at bidrage til en bæredygtig udvikling".

Endvidere må vi standse klimaændringerne, såsom Verdensmål 13 tilsigter at varetage bjergene, og de som bor der. .

Bjerge skal flyttes til centrum af vores opmærksomhed - og det er på tide at flytte bjerge for at sikre de forandringer, som vi har behov for for at verden og for at bygge en bæredygtig fremtid for alle
FN's Generalsekretær António Guterres under markeringen i 2020

Historie

FN's Generalforsamling udpegede 11. december til "International Mountain Day" gennem vedtagelse af A/res/57/245 i januar 2003. Den internationale bjergdag blev markeret for første gang i december samme år.

FN's organisation fødevarer og landbrug (FAO) har ansvaret for at planlægge markeringen af dagen.

Hvert år har sit eget tema, som er knyttet til bæredygtig udvikling i bjergområder. På FAOs netsider kan du læse mere om årenes temaer.

Lær mere

# data[].attributes.attachment_link.description
Over en milliard mennesker lever i bjergområder, og over halvdelen af verdens befolkning er afhængige af bjerge for vand, mad og ren energi. Imidlertid er bjerge truet af klimaændringer, landødelæggelse, overudnyttelse og naturkatastrofer. Dette kan få ødelæggende konsekvenser - både for folk, som bor i bjergene og for resten af verden.

# data[].attributes.headline
Lys På! - Lygte- og reflekskampagne - 3. klasse - uge 45-48

# data[].attributes.subject
Lys På! - Lygte- og reflekskampagne - 3. klasse - uge 45-48

# data[].attributes.attachment_link.description
Med LYS PÅ får I et sæt undervisningsmaterialer, der gør det både sjovt og nemt at sætte spot på lygter og reflekser i undervisningen.

# data[].attributes.headline
DM i dokumentarfilm - 7.-9. klasse - deadline for indsendelse den 30. januar

# data[].attributes.subject
DM i dokumentarfilm - 7.-9. klasse - deadline for indsendelse den 30. januar

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Station Next og Skoletube afholder DM i dokumentarfilm for skoleelever i 7.-9. klasse.

Næste konkurrence bliver i skoleåret 2025/26. Frist for indsendelse af film er fredag 30. januar 2026.

Lad eleverne udforske deres omverden og få dybt kendskab til dokumentarfilmgenren ved at arbejde produktivt med filmmediet. Alt stilladseres gennem forløb på SmåP og Filmlinjen.dk, hvor eleverne får opgaver, værktøjer og tips fra proffe filmfolk til at løse opgaverne. Der arbejdes i små filmhold á 2-3 personer, og det er teknisk simpelt at lave dokumentarfilm.

Når dokumentarfilmene er færdige, kan de udgives på Skoletube, hvorved de deltager i konkurrencen om en omgang biografbilletter til hele klassen og andre flotte priser. Kanalerne er offentlige, så I kan se hinandens film. De er også åbne, så skoler, der ikke abonnerer på Skoletube kan deltage.

Forhåndstilmeldingen er uforpligtende.

Du og dine elever kan vælge mellem nedenstående forløb, som repræsenterer forskellige dokumentartyper. Der uddeles priser for hver kategori.

# data[].attributes.attachment_link.title
DM i dokumentarfilm for 7.-9. klasser - Station Next

# data[].attributes.attachment_link.description
Vind biografbilletter til hele klassen. Station Next og Skoletube afholder dokumentarfilm-konkurrence for skoleelever. Producer film ud fra de færdige undervisningsforløb: journalistisk dokumentar, portrætfilm, poetisk dokumentar og YouTube-listefilm.

# data[].attributes.headline
Klimahandledag Hedely - torsdag 23. april - uge 17

# data[].attributes.subject
Klimahandledag Hedely - torsdag 23. april - uge 17

# data[].attributes.headline
Erhvervsuddannelsernes Dag - tirsdag 26. maj

# data[].attributes.subject
Erhvervsuddannelsernes Dag - tirsdag 26. maj

# data[].attributes.headline
Kænguruen - matematikkonkurrence - 2.-9. klasse - 19. marts - uge 12

# data[].attributes.subject
Kænguruen - matematikkonkurrence - 2.-9. klasse - 19. marts - uge 12

# data[].attributes.body
Den tredje torsdag i marts er international Kængurudag, hvor ca. 6 millioner elever fra over 100 lande deltager i den internationale matematikkonkurrence Kænguruen. Konkurrencen består af små anderledes og udfordrende opgaver, og formålet er at styrke elevernes interesse for matematik og give dem lyst til at udforske matematiske problemstillinger.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kænguruen

Den tredje torsdag i marts er international Kængurudag, hvor ca. 6 millioner elever fra 75 lande deltager i den internationale matematikkonkurrence Kænguruen. Konkurrencen består af små anderledes og udfordrende opgaver, og formålet er at styrke elevernes interesse for matematik og give dem lyst til at udforske matematiske problemstillinger.

I Danmark startede Kænguruen i 2015 for 4.-5. klassetrin, blev i 2016 udvidet til 4.-7. klassetrin og i 2022 til 4.-9. klassetrin. Desuden kan 2.-3. klassetrin deltage i Den Lille Kænguru.

I Danmark kæmper klasserne mod hinanden, så klassen med det bedste gennemsnit vinder. Vi kårer en første, anden og tredje plads på hver årgang på 4.-9. klassetrin, og der er fornemme præmier til alle førstepladserne.

Kænguruen består af en individuel konkurrence og en fælles udforskningsdel efter konkurrencen, hvor klassen hopper videre med Kænguruen og udforsker opgaver fra konkurrencen sammen.

I konkurrencen skal eleverne individuelt løse et opgavesæt på 60 minutter med fem svarmuligheder til hver opgave. For 4.-5. klassetrin er der 21 opgaver, og for 6.-9. klassetrin er der 24 opgaver.

Da det er en konkurrence med flotte præmier til bedste klasse, er det skolens ansvar, at eleverne ikke arbejder sammen under den individuelle del.

I Den Lille Kænguru på 2.-3. klassetrin er der 18 opgaver. Her er det mere en matematikevent på skolen end en konkurrence. Den enkelte klasse kæmper ikke mod andre klasser, og derfor kan læreren selv bestemme, hvordan det skal foregå. På disse klassetrin må læreren fx gerne hjælpe eleverne med at læse og forstå opgaverne.

Skolen bestemmer selv hvornår på kængurudagen konkurrencen afholdes i tidsrummet 8-16, blot opgaverne ikke offentliggøres eller deles med andre end eleverne i den kommende måned, fordi konkurrencen afholdes senere i enkelte lande.

Eleverne får opgaverne udleveret på papir af deres lærer.

Eleverne på 4.-9. klassetrin skal selv indtaste deres resultater digitalt på computer eller Ipad/tablet.

Efter konkurrencen er der materiale så klassen sammen kan hoppe videre med Kænguruen og udforske nogle af de matematiske problemstillinger fra opgaverne.

Kænguruen internationalt

Konkurrencen startede i Frankrig i 1991 og omfatter internationalt 1. til 12. klassetrin.

Her er link til den internationale hjemmeside for kænguru konkurrencen, som har samlet data fra alle de deltagende lande.
På den svenske hjemmeside http://ncm.gu.se/2664 kan du læse om Kænguruen i Sverige og finde opgaver fra mange år og til flere klassetrin.

Danmark har siden 2016 hvert år vundet en opgavepris for at stille gode opgaveforslag til de internationale Kængurumøder.

# data[].attributes.attachment_link.description
Den tredje torsdag i marts er international Kængurudag, hvor ca. 6 millioner elever fra 75 lande deltager i den internationale matematikkonkurrence Kænguruen. Konkurrencen består af små anderledes og udfordrende opgaver, og formålet er at styrke elevernes interesse for matematik og give dem lyst til at udforske matematiske problemstillinger.

# data[].attributes.headline
Klimamatch - Spil for klimaet - Konkurrence og Læring - 7.-9. klasser - uge 35-41

# data[].attributes.subject
Klimamatch - Spil for klimaet - Konkurrence og Læring - 7.-9. klasser - uge 35-41

# data[].attributes.attachment_link.title
KLIMAMATCH – kæmp for fremtiden via fortiden