# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pieva

Agneta Blažytė

8a

Anykščių A. Venuolio progimnazija

Start

Pieva

Gamintojai

Žolė

Samana

Vartotojai

Žaliasis žiogas

Vynuoginė sraigė

Bitė

Dilgėlinukas

Pelė mažylė

Pievinė erkė

Voras

Skruzdėlė

Pienė

Kirmėlė

Pienė (Sonchus) – astrinių (Asteraceae) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso įvairiametės žolės su pieniškomis sultimis. Graižai vidutinio dydžio arba stambūs, pavieniai arba dažniau po keletą susitelkę į skėtiškas šluoteles. Žiedai geltoni ar šviesiai geltoni.

Gentyje apie 70 rūšių, paplitusių Eurazijoje ir Afrikoje. Yra sunkiai išnaikinamų piktžolių. Lietuvoje auga 4 rūšys:

Dirvinė pienė (Sonchus arvensis). Pav.

Šiurkščioji pienė (Sonchus asper)

Daržinė pienė (Sonchus oleraceus)

Pelkinė pienė (Sonchus palusris)

Žolė − augalas (paprastai – gaubtasėklis), kurio antžeminė dalis nesumedėjusi, žiemą dažniausiai sunyksta. Nuo medžio (ir krūmo) skiriasi tuo, kad neturi antrinio gaminamojo audinio brazdo arba turi tik jo užuomazgą. Didžiąją dalį žolės masės sudaro pagrindinis audinys parenchima.

Žolių yra vienmečių, dvimečių ir daugiamečių. Jos (net ir daugiametės) anksti pradeda žydėti ir derėti, jų sėklų derlius palyginti su vegetatyvine mase yra didesnis negu medžių ir krūmų.

Žolės plinta daug greičiau negu sumedėję augalai, jų kartų kaita dažnesnė. Tai lemia didelį žolių evoliucijos tempą: jų formos labai įvairios, jos prisitaikiusios augti ir labai nepalankiomis sąlygomis, dėl to dažniausiai yra augalinės dangos dominantai.

Manoma, kad žolė kilo iš sumedėjusių gaubtasėklių.

Samanos - samanos yra gležni nežydintys augalai, augantys mažais kupsteliais – pagalvėlėmis. Tikrųjų šaknų neturi ir prie paviršiaus prisitvirtina plonomis išaugomis, kurios vadinamos rizoidais. Maži plonyčiai lapai neturi apytakinio audinio vandeniui ir maisto medžiagoms pernešti, todėl šie augalai greitai išdžiūva. Samanos jautrios vandens trūkumui, o jų lytiniam dauginimuisi reikia vandens, todėl dauguma jų auga labai drėgnoje aplinkoje.

Bitės – plėviasparnių (Hymenoptera) būrio vabzdžiai, priklausantys nesistematinei sekcijai Anthophila. Bitės yra vapsvoms ir skruzdėlėms giminiški gyvūnai, priklausantys tam pačiam smaugtapilvių (Apocrita) pobūriui.

Bitės prisitaikiusios rinkti žiedinių augalų nektarą ir žiedadulkes, ir yra labai svarbios augalų apdulkinimo procese. Bitės paplitusios visame pasaulyje, išskyrus Antarktidą. Dauguma bičių rūšių yra pavieniai gyvūnai, lizdus įsikuriantys urveliuose žemėje, medžiuose ir kt. Tokios bitės į darbininkių, tranų ar motinėlių kastas nesiskirsto. Dauguma pavieninių gyvenančių bičių rūšių geluonies neturi arba jei ir turi, puola retai. Tik mednešių bičių (Apis) genčiai priklausančios bitės gyvena bendruomenėmis ir gamina medų. Žymiausia šios genties rūšis yra naminė bitė (Apis mellifera) – pagrindinė pasaulyje auginama bičių rūšis.

Dilgėlinukas (Aglais urticae) – pleštekių (Nymphalidae) šeimos drugys. Dydis 40-50 mm. Sparnų viršutinė pusė plytinės spalvos. Priekiniai sparnai su 3 keturkampėmis juodomis dėmėmis prie priekinio krašto ir su juoda išoriniame krašte. Užpakalinių sparnų pamatas ir pakraštinė juosta juoda.

Lietuvoje dažna rūšis. Gyvena sodybose, pamiškėse, sausose pievose, paupiuose, kur auga daug dilgėlių. Per metus išsivysto viena generacija. Peržiemoja suaugėliai. Skraido birželio - rugsėjo mėn., peržiemoję kovo - gegužės mėn. Vikšrai su geltonomis šoninėmis linijomis; gyvena ant dilgėlių. Lėliukė nugarinėje pusėje su gumburėliais, o ties krūtine auksinėmis dėmelėmis.

Vorai (Araneae) – bestuburių gyvūnų būrys, kurio atstovai sugeba gaminti voratinklių šilką, turi aštuonias kojas ir neturi sparnų. Šie nariuotakojai randami visuose žemynuose, išskyrus Antarktidą. Iš viso priskaičiuojama apie 38 000 rūšių.

Biologijos mokslo šaka, tirianti vorus ir voragyvius, vadinama arachnologija.

Kadangi vorai yra grobuonys, naikinantys dažniausiai kenksmingus vabzdžius – muses, uodus ir pan., juos reikėtų laikyti naudingais gyvūnais. Tačiau kai kurių vorų įkandimai sukelia ligų simptomus, sunkius susirgimus, kartais net mirtį. Yra labai pavojingų vorų (karakurtas) ne tik laukiniams bei naminiams gyvūnams, bet ir žmonėms. Karakurto įkandimas dažnai sukelia mirtį.

Žaliasis žiogas (Tettigonia viridissima) – žiogų (Tettigoniidae) šeimos vabzdys. Paplitęs Europoje, Azijoje iki Mongolijos, šiaurės Afrikoje. Aptinkamas daugiausiai dirvonuose, pievose, soduose, lapuočių ir mišriuose miškuose, krūmynuose.

Žiogai aktyvūs tiek dieną, tiek naktį. Nimfos daugiausiai gyvena žolėje, suaugėliai – krūmuose, medžiuose, dažnai jų viršūnėse. Dienomis mėgsta šildytis saulėje. Žiogai visaėdžiai – maitinasi įvairiu maistu: jaunos lervos minta jaunais ir sultingais augalais, juose išgraužia netaisyklingos formos iškandas. Senesnės lervos bei suaugėliai gali apgraužti ir kietesnes augalų dalis, maitinasi ir smulkiais vabzdžiais, pvz. amarais, musėmis, vabalais bei jų lervomis. Kartais ėda ir mažesnius savo rūšies atstovus.

Erkės (Acari) – voragyvių (Arachnida) būrys (kartais nurodoma, kad poklasis)

Kūnas plokščias, padengtas chitinine danga, apaugęs šereliais, be skersinės pertvaros. Kojos trumpos, jų keturios poros, tik truputį ilgesnės už kūną arba tokio pat ilgio. Pilvinėje pusėje yra kvėpavimo, lytinė ir analinė angos. Deda kiaušinius (iki kelių tūkstančių), kai kurios gyvavedės arba dauginasi partenogenetiškai. Pereina lervos ir nimfos stadijas. Kūno sandara labai priklauso nuo rūšies specifikacijos. Akių 1-2 poros, daug rūšių akių neturi.[1] Vaikščioja lėtai.

Erkės paplitusios labai įvairiuose biotopuose, skirtingų dydžių (nuo 0,1 iki 15 mm). Didelė dalis erkių – gyvūnų ir augalų parazitai, ligų pernešėjai, kenkėjai.[2] Naikinamos akaricidais.

Vynuoginė sraigė (Helix pomatia) – pilvakojų (Gastropoda) klasės moliuskas. Vynuoginė sraigė dar vadinama Burgundiška sraige, kamuolinė sraige, Romos sraige, mėnulio sraige, valgomąja sraige. Tinkamai vartojama naudojama maistui.

Kiautas 4-5 cm dydžio, su 4-5 apvijomis, įvairiais atspalviais ir 3-5 neaiškiomis juostelėmis. Pati sraigė didelė, nuo rudos iki pilkos spalvos, su labai plačia koja, kūno paviršius raukšlėtas.

Pelė mažylė (Micromys minutus) – pelinių (Muridae) šeimos graužikas.

Kūnas oranžiškai rudas, pilvas gelsvai baltas. Kūno ilgis 45-70 mm, svoris 4,5-10 g. Snukutis trumpas. Ausys nedidelės, prie klausos angos yra stambi triskiautė odos raukšlė, kuri esant reikalui, uždaro klausos kanalą. Uodega beveik tokio ilgio kaip kūnas. Uodega raumeninga, pritaikyta apsivynioti apie augalų stiebus ir plonas šakutes.

Lietuvoje dažna. Gyvena laukuose, pievose, paupiuose, kur yra tankių aukštų žolių ir krūmų. Rutulio formos gūžtą įsirengia ant augalų stiebų ir šakučių 50-100 cm aukštyje. Rudenį ir žiemą dažnai gyvena javų ir šiaudų kūgiuose.

Kirmėlė – bestuburiams priklausantis bekojis gyvūnas, turintis pailgos formos, minkštą kūną.

Kirmėlės paprastai gyvena vandenyje arba dirvoje, tačiau yra ir gyvenančių kituose gyvuosiuose organizmuose (parazitinės kirmėlės).

Pienė (Sonchus) – astrinių (Asteraceae) šeimos augalų gentis, kuriai priklauso įvairiametės žolės su pieniškomis sultimis. Graižai vidutinio dydžio arba stambūs, pavieniai arba dažniau po keletą susitelkę į skėtiškas šluoteles. Žiedai geltoni ar šviesiai geltoni. Gentyje apie 70 rūšių, paplitusių Eurazijoje ir Afrikoje. Yra sunkiai išnaikinamų piktžolių. Lietuvoje auga 4 rūšys.

Skruzdėlės (Formicidae) – plėviasparniai vabzdžiai, priklausantys smaugtapilvių Apocrita pobūriui. Pasižymi ryškiu polimorfizmu ir bendruomeniniu gyvenimo būdu. Tai vieni iš labiausiai paplitusių vabzdžių. Mokslas apie skruzdėles vadinamas mirmekologija.

Skruzdėlės minta mišriu maistu. Gyvūninės kilmės maistas – vabzdžiai, vorai, šimtakojai, sraigės. Augalinę maisto dalį sudaro sėklos, vaisiai, minkšti ūgliai, lipčius, nektaras ir kt.

Augalai ir dumbliai i vadinami gamintojais. Jie vykdo fotosintezę ir pagamina sau bei kitiems organizmams maisto medžiagų. Žolės, krūmai, medžiai yra svarbiausi miško ekosistemos gamintojai. Dumbliai – ežerų, upių ar kitų vandens telkinių gamintojai. Jais minta kiti organizmai.

Vartotojais vadinami organizmai, negalintys patys pasigaminti maisto medžiagų ir todėl mintantys kitų pagamintomis maisto medžiagomis. Tai – visi grybai ir gyvūnai, dauguma bakterijų. Nuokritomis mintantys vartotojai dar vadinami skaidytojais.

Mitybos grandinės

Home

Home

Gamintojai

( I lygmuo)

Pirminiai vartotojai

(II m. lygmuo)

Antriniai vartotojai

( III m. lygmuo)

Tretiniai vartotojai

( IV m. lygmuo)

Žolė

Lerva

Žiogas

Pelė

# data[].attributes.attachment_link.description
Discover more about Pieva ✌️ - Presentation

# data[].attributes.body
https://view.genial.ly/629e572340ff5e001883ec8f/interactive-image-savana-einora-martinkenas-8a

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Anykščių Antano Vienuolio Progimnazija

Akacija

Šakalas

Hipopotamas

Gamintojai; Augalai ir dumbliai vadinami gamintojais. Jie vykdo fotosintezę ir pagamina sau bei kitiems organizmams maisto medžiagų.

Paprastai krūmai auga nuo 0,8 iki 6 m aukščio. Nors prie krūmų priskiriamas paprastasis lazdynas gali užaugti nuo 3-8 m iki 10-15 m. Lietuvos miškuose dažni krūmai tokie kaip paprastoji avietė, paprastasis lazdynas, paprastasis kadagys. Dalis mums įprastų krūmų priklausomai nuo gamtinių sąlygų ir augavietės gali išaugti ir kaip medžiais, tai paprastasis kadagys, Krantinis gluosnis.

Akacijos paplitusios visame pasaulyje. Net 950 rūšių kilusios iš Australijos. Europoje auga 3 akacijų rūšys, o Lietuvoje savaime neauga nė viena. Dažnai painiojama su baltažiede robinija.

Baobabai yra ilgaamžiškiausi magnolijūnų ( Magnoliophyta) skyriaus augalai, galintys išgyventi iki 3000 metų amžiaus. Seniausias baobabas žinomas kaip Panke tree augo Zimbabvėje, kuriam 2010-2011 m. nulužus kamienui, buvo 2500 metų

Žirafa ( Giraffa camelopardalis) - žirafinių ( Giraffidae) šeimos stambus porakanopis žinduolis, paplitęs Afrikos (daugiausia Rytų) savanose.

Ją nesunku pažinti iš ilgo kaklo ir ryškių dėmių ant kūno. Patinų ūgis iki 5,5 m, sveria 800-1930 kg, patelių ūgis 4-4,5 m, svoris 550-1180 kg. Kailis gelsvai rudas su leopardiškomis dėmėmis. Kiekvieno individo kailio raštas unikalus. Abiejų lyčių žirafos turi ragelius, tačiau patinų didesni. Kaklas labai ilgas, kad gyvūnas galėtų pasiekti medžių lapiją.

Hipopotaminiai arba begemotiniai ( Hippopotamidae) - porakanopių ( Artiodactyla) žinduolių šeima, kuriai priklauso labai stambūs augalėdžiai gyvūnai. Kūnas labai masyvus, snukis platus, oda beveik plika. Stiprius iltinius dantis naudoja savo teritorijos gynybai ir kovoms dėl patelių.

Dramblys ( Elephantinae) - dramblinių ( Elephantidae) šeimos labai stambių žinduolių pošeimis.

Iki mūsų laikų išliko dvi dramblių ( Elephantinae) pošeimio gentys: afrikiniai drambliai ir azijiniai drambliai, su jose esamomis 3 rūšimis. Šios gentys paplitusios Pietų ir Pietryčių Azijoje ir į pietus nuo Sacharos, Afrikoje.

Dėmėtoji hiena ( Crocuta crocuta) - hieninių ( Hyaenidae) šeimos plėšrus žinduolis. Gyvena Afrikos savanose. Minta dvėsena, liūtų grobio likučiais, bet puikiai ir medžioja. Gali perkąsti kaulus, kurių neįveikia net liūtas, kadangi jos žandikaulių sukandimas beveik dvigubai stipresnis už šį jos pagrindinį konkurentą

Šakalai nedideli, kiek didesni už įprastus naminius šunis, kailis smėlinės ir juodos spalvos. Gyvena Afrikos ir Eurazijos pusdykumėse, stepėse, savanose. Visaėdžiai, dažnai maitinasi dvėseliena, ėda smulkius žinduolius, driežus, paukščius ir jų kiaušinius. Šakalai gali ilgai bėgti, išvysto 16 km/h greitį. Aktyviausi prieblandos metu. Gyvena monogamiškomis poromis.

Zebrai ( Hippotigris) - arklinių ( Equidae) šeimos porakanopių pogentė. Paplitę pietų ir rytų Afrikos savanose.

Kūnas išmargintas juodais ir baltais dryžiais. Ilgis 2,3 m, aukštis 1,25-1,5 m, svoris 300-400 kg. Gyvena didelėmis bandomis, klajojančiomis savanose. Minta žole, krūmų, medžių lapais. Dėl sausojo ir lietingojo sezonų kaitos priversti nuolat migruoti. Dėl savo baikštumo zebrai nedomestikuoti.

Gepardas ( Acinonyx jubatus) - katinių ( Felidae) šeimos plėšrus žinduolis.

Gepardai yra patys greičiausi žinduoliai žemėje, per trumpą laiką (2-3 sekundes) gali išvystyti 110 km/h greitį. Skirtingai nei kitos katinių šeimos rūšys, nėra geri laipiotojai bei, skirtingai nei kitos didžiosios katės, neriaumoja. Laukinėje gamtoje gyvena įvairiose aplinkose, pirmiausiai Afrikoje, anksčiau gyvenamos teritorijos driekėsi iki Indijos, kelios populiacijos aptiktos Irane. Priskiriami prie pažeidžiamų ar esančių prie išnykimo ribos rūšių.

Liūtas ( Panthera leo) - katinių ( Felidae) šeimos plėšrus žinduolis. Gyvena savanose, miško savanose, krūmynuose.

Patinai išsiskiria savo karčiais, sveria iki 250 kg, patelės žymiai mažesnės, sveria iki 136 kg. Laisvėje liūtai išgyvena iki 12-16 metų, gyvena šeimomis - keletas giminystės ryšiais susijusių patelių su vaikais bei vienas ar daugiau patinų. Patelės subręsta 3-4 m., patinai išsikovoja teisę poruotis vyresni. Nėštumas trunka ~110 d. Veda 1-6 jauniklius. Pasitaiko žmogėdrų ( Cavo žmogėdros, Mfuvės liūtas).

# data[].attributes.attachment_link.title
Savana Einora Martinkėnas 8a by Einoras Martinkėnas on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
Anykščių Antano Vienuolio Progimnazija Akacija Šakalas Hipopotamas Gamintojai; Augalai ir dumbliai vadinami gamintojais. Jie vykdo fotosintezę ir pagamina sau bei kitiems organizmams maisto medžiagų. Paprastai krūmai auga nuo 0,8 iki 6 m aukščio. Nors prie krūmų priskiriamas paprastasis lazdynas gali užaugti nuo 3-8 m iki 10-15 m.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Subtitle here

Agnius Mateikis

Paprastoji vovere

Vynuoginė sraigė

Pilkasis vilkas

Raudonoji lapė

Žaliasis žiogas

Miškinė kiaunė

Paprastoji voverė, arba voverė - voverinių šeimos graužikas. Pagal 1971 metų tyrimus, buvo išskirta 16 porūšių. Dabar oficialiai išskiriami 23 porūšiai. Vikipedija

Vikšras - viena iš drugių vystymosi stadijų tarp kiaušinėlio ir lėliukės. Kitų vabzdžių ši stadija yra vadinama lervine. Vikšro kūnas kirmėliškos išvaizdos, sudarytas iš 13 narelių. Pirmieji 3 vikšro nareliai yra krūtinės. Vikipedija

Vynuoginė sraigė - pilvakojų klasės moliuskas. Vynuoginė sraigė dar vadinama Burgundiška sraige, kamuolinė sraige, Romos sraige, mėnulio sraige, valgomąja sraige. Tinkamai vartojama naudojama maistui. Vikipedija

Tipas: Moliuskai; (Mollusca)

Šeima: Didsraiginiai; (Helicidae)

Pelėdiniai paukščiai - paukščių būrys, kurie aktyvūs naktimis ir sutemose. Pasaulyje yra dvi šeimos ir iš viso žinoma apie 210 rūšių. Vikipedija

Pilkasis vilkas - stambiausias iš visų laukinių šuninių šeimos žinduolis, visų naminių šunų protėvis. Vikipedija

Būrys: Plėšrieji žinduoliai; (Carnivora)

Rūšis: Pilkasis vilkas; (Canis lupus)

Tipas: Chordiniai; (Chordata)

Masė: 30 - 80 kg (Patinas, Suaugęs), 23 - 55 kg (Patelė, Suaugęs)

Kikilis - kikilinių šeimos paukštis. Nesunku pažinti iš baltų juostelių sparnuose ir giesmės. Patino kakta juoda, viršugalvis ir sprandas pilkai mėlyni. Nugara rusva, antuodegis žalsvas. Sparnai juodai rudi su dviem baltomis juostelėmis. Skruostai ir apatinė kūno pusė raudonai rudi, pilvas šviesesnis. Vikipedija

Žaliasis žiogas - žiogų šeimos vabzdys. Paplitęs Europoje, Azijoje iki Mongolijos, šiaurės Afrikoje. Aptinkamas daugiausiai dirvonuose, pievose, soduose, lapuočių ir mišriuose miškuose, krūmynuose. Vikipedija

Miškinė kiaunė - kiauninių šeimos plėšrusis žinduolis. Tai nedidelis, švelnaus, kartais rusvo atspalvio žvėrelis. Ant kaklo nuo žandų iki priekinių kojų yra šviesi, geltona dėmė. Vikipedija

Bruknė - erikinių šeimos augalas. Tai daugiametis visžalis augalas su požeminiais, šliaužiančiais ūgliais, kurie turi žvynelius. Lapuotieji ir žiediniai ūgliai kyla iš šliaužiančiųjų ūglių pažastinių pumpurų. Bruknės krūmokšnis užauga iki 7-25 cm. Lapai visžaliai, odiški, lygiakraščiai.

Gentis: Šilauogė; (Vaccinium)

Pušis - pušainių klasės pušinių šeimos medžių gentis. Priklauso apie 110 augalų rūšių. Paplitus Eurazijoje, Šiaurės Afrikoje, Šiaurės Amerikoje, didžiausia rūšių įvairovė šiauriniame pusrutulyje, vidutinių platumų klimato regione. Lietuvoje yra auginama 10, o savaime auga 1 rūšis: Paprastoji pušis. Vikipedija

Mokslinis pavadinimas: Pinus

Skyrius: Pušūnai; (Pinophyta)

Paprastoji voverė

Miškinė kiaunė

Raudonoji lapė

Paukštva-nagis

Žaliasis žiogas

Pirminis vartotojas

Antrinis vartotojas

Tretinis vartotojas

# data[].attributes.attachment_link.description
Subtitle here Agnius Mateikis Paprastoji vovere Vynuoginė sraigė Pilkasis vilkas Raudonoji lapė Žaliasis žiogas Miškinė kiaunė Paprastoji voverė, arba voverė - voverinių šeimos graužikas. Pagal 1971 metų tyrimus, buvo išskirta 16 porūšių. Dabar oficialiai išskiriami 23 porūšiai. Vikipedija Vikšras - viena iš drugių vystymosi stadijų tarp kiaušinėlio ir lėliukės.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- organizmai kurie vykdydami fotosintezę pasigamina maisto sau ir kitiems organizmams.

Vartotojais vadinami organizmai, negalintys patys pasigaminti maisto medžiagų ir todėl mintantys kitų pagamintomis maisto medžiagomis. Tai - visi grybai ir gyvūnai, dauguma bakterijų. Nuokritomis mintantys vartotojai dar vadinami skaidytojais.
Žolė − augalas (paprastai - gaubtasėklis), kurio antžeminė dalis nesumedėjusi, žiemą dažniausiai sunyksta. Nuo medžio (ir krūmo) skiriasi tuo, kad neturi antrinio gaminamojo audinio brazdo arba turi tik jo užuomazgą. Didžiąją dalį žolės masės sudaro pagrindinis audinys parenchima.
Bruknė ( Vaccinium vitis-idaea) - erikinių šeimos ( Ericaceae) augalas.

Tai daugiametis visžalis augalas su požeminiais, šliaužiančiais ūgliais, kurie turi žvynelius. Lapuotieji ir žiediniai ūgliai kyla iš šliaužiančiųjų ūglių pažastinių pumpurų. Bruknės krūmokšnis užauga iki 7-25 cm. Lapai visžaliai, odiški, lygiakraščiai. Lapų viršutinė pusė tamsiai žalia, blizganti, o apatinė - blyškiai žalia. Žiedai sukrauti kekėse, truputį kvepia. Žydi gegužės - birželio mėn. Vasaros pabaigoje dažnai žydi antrąkart. Uogos iš pradžių baltos, vėliau ryškiai raudonos, blizgančios, daugiasėklės. Viršuje yra taurelės liekana. Nokstant uogoms rūgščių mažėja, o cukraus daugėja.

Sraigė - bendrinis žodis, apimantis beveik visus pilvakojus ( Gastropoda) moliuskus, kurie suaugę turi kriauklę. Bekriaukliai pilvakojai vadinami šliužais.

Naminė pelė ( Mus musculus) - pelinių ( Muridae) šeimos graužikas. Kūnas 7-8 cm ilgio, svoris 14-32 g. Kailiukas pilkšvas, švelnus. Snukutis smailus. Užlenktos į priekį ausys siekia akis. Uodega beveik tokio pat ilgio kaip kūnas.

Paprastoji voverė, arba voverė ( Sciurus vulgaris) - voverinių ( Sciuridae) šeimos graužikas. Pagal 1971 metų tyrimus, buvo išskirta 16 porūšių. Dabar oficialiai išskiriami 23 porūšiai.

Rudoji lapė ( Vulpes vulpes) - šuninių ( Canidae) šeimos žinduolis. Laisvėje gyvenančios lapės paprastai išgyvena 7 metus, o nelaisvėje - 14 metų. Tai vienas labiausiai paplitusių plėšrūnų pasaulyje. Dažnas veikėjas tautosakoje. Rudųjų lapių yra apie 50 skirtingų porūšių. Skirtingai nei pilkoji lapė, rudoji medžiais nelaipioja.

Pilkasis vilkas ( Canis lupus) - stambiausias iš visų laukinių šuninių ( Canidae) šeimos žinduolis, visų naminių šunų protėvis.

Pelėdiniai paukščiai ( Strigiformes) - paukščių ( Aves) būrys, kurie aktyvūs naktimis ir sutemose. Pasaulyje yra dvi šeimos ir iš viso žinoma apie 210 rūšių.

# data[].attributes.attachment_link.description
organizmai kurie vykdydami fotosintezę pasigamina maisto sau ir kitiems organizmams. Vartotojais vadinami organizmai, negalintys patys pasigaminti maisto medžiagų ir todėl mintantys kitų pagamintomis maisto medžiagomis. Tai - visi grybai ir gyvūnai, dauguma bakterijų. Nuokritomis mintantys vartotojai dar vadinami skaidytojais. Žolė − augalas (paprastai - gaubtasėklis), kurio antžeminė dalis nesumedėjusi, žiemą dažniausiai sunyksta.

# data[].attributes.body
https://view.genial.ly/62710ce3b119d100185040bd/interactive-image-interactive-image

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Matas Niaura 8a

Mėlynė ( Vaccinium myrtillus) - erikinių ( Ericaceae) šeimos vasaržalis puskrūmis su šliaužiančiu požeminiu stiebu, labai išsišakojusiomis, kylančiomis žaliomis aštriai keturbriaunėmis šakomis.

Vartotojas - organizmai, kurie nesigamina sau maisto, o vartoja kitų organizmų pagamintą maistą:plėšrūnai, augalėdžiai, visaėdžiai.

Gamintojas - organizmai, kurie fotosintezės būdu pasigamina sau ir kitiems maisto.

Pelėda

Akmeninė kiaunė

Pilkasis vilkas

Vikšras

sraigė

Paprastoji voverė

Žmogus

Pelė

Lapė

Ąžuolas

Mėlynė

Žemuogė

sraigė

Vikšras

Vikšras

Akmeninė kiaunė

Pelėda

Katė

Koatis

Lapė

Žmogus

# data[].attributes.attachment_link.title
Interactive image by Matas Niaura on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
Matas Niaura 8a Mėlynė ( Vaccinium myrtillus) - erikinių ( Ericaceae) šeimos vasaržalis puskrūmis su šliaužiančiu požeminiu stiebu, labai išsišakojusiomis, kylančiomis žaliomis aštriai keturbriaunėmis šakomis. Vartotojas - organizmai, kurie nesigamina sau maisto, o vartoja kitų organizmų pagamintą maistą:plėšrūnai, augalėdžiai, visaėdžiai. Gamintojas - organizmai, kurie fotosintezės būdu pasigamina sau ir kitiems maisto.

# data[].attributes.attachment_caption
Interactive image by Rusnė šimkaitytė on Genially

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Miškas

Rusnė Šimkaitytė 8a Anykščių Antano Vienuolio progimnazija

Gamintojai

Vartotojai

Gamintojas-organizmas vygdantis fotzinteze gali pasigaminti sau ir kitiems maisto.

Vartotojai-Organizmai mintanti kitų organizmų pagamintu maistu.

Mėlynė ( Vaccinium myrtillus) - erikinių ( Ericaceae) šeimos vasaržalis puskrūmis su šliaužiančiu požeminiu stiebu, labai išsišakojusiomis, kylančiomis žaliomis aštriai keturbriaunėmis šakomis.

Didžioji miegapelė ( Glis glis) - miegapelinių ( Gliridae) šeimos graužikas.

Tai pati didžiausia Lietuvos miegapelė, kuri yra 140-190 mm ilgio ir 70-120 g svorio. Kailiukas pelenų spalvos, kartais rusvo atspalvio. Kūno apačia šviesesnė.

Šernas ( Sus scrofa) - kiaulinių ( Suidae) šeimos žinduolis, priklausantis porakanopių ( Artiodactyla) būriui. Iš pradžių gyveno Europoje, Azijoje ir Šiaurės Afrikoje, vėliau introdukuotas Australijoje, Amerikoje ir pietų Afrikoje. Gyvena miškuose.

Šernai serga erkiniu encefalitu, trichinelioze. Labai pavojingas maras bei snukio ir nagų liga. Ši liga pavojinga ir žmogui, todėl šernų skerdiena turi būti tikrinama veterinarijos laboratorijoje. Šernas yra vertingas medžioklės objektas, iltys turi trofėjinę vertę.

Iš šerno kilo nemažai naminių kiaulių veislių.

Žolė − augalas (paprastai - gaubtasėklis), kurio antžeminė dalis nesumedėjusi, žiemą dažniausiai sunyksta. Nuo medžio (ir krūmo) skiriasi tuo, kad neturi antrinio gaminamojo audinio brazdo arba turi tik jo užuomazgą. Didžiąją dalį žolės masės sudaro pagrindinis audinys parenchima.

Stirna ( Capreolus capreolus) - grakštus elninių ( Cervidae) šeimos žinduolis.

Paplitus visoje Europoje, išskyrus šiaurinę dalį ir Airijos salą. Plačiai paplitusi visoje Lietuvoje, labai dažna.

Stirna

# data[].attributes.attachment_link.title
Interactive image by Rugile Dygimaite on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
Miškas Rusnė Šimkaitytė 8a Anykščių Antano Vienuolio progimnazija Gamintojai Vartotojai Gamintojas-organizmas vygdantis fotzinteze gali pasigaminti sau ir kitiems maisto. Vartotojai-Organizmai mintanti kitų organizmų pagamintu maistu. Mėlynė ( Vaccinium myrtillus) - erikinių ( Ericaceae) šeimos vasaržalis puskrūmis su šliaužiančiu požeminiu stiebu, labai išsišakojusiomis, kylančiomis žaliomis aštriai keturbriaunėmis šakomis.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dominyka Kanonovaitė 8a AAVP

Augavietės nederlingos ir derlingos normalaus drėgnumo bei užmirkusios.

Medynai

Pušynų yra 32 %, eglynų 31 %, beržynų 31 %, juodalksnynu , drebulynų ir baltalksnynų - po 2 %. Jaunuolynai sudaro 18 %, pusamžiai miškai 50 %, pribręstantys 23 %, brandūs 9 %.Yra daug uoginių ir vaistinių augalų, randama retų ir saugomų augalų bei gyvūnų rūšių. Medynų vidutinis amžius 54 m.

Geografija

Plotas 3600 ha; mišku apaugę 2980 ha. Valstybinės reikšmės miškų plotas 2140 ha; priklauso Šiaulių miškų urėdijos Bubių ir Pageluvio girininkijoms. Sudaro Bubių, Karauskių, Mirskiškės, Padubysio, Paraudžių, Padeglių, Pabijočių ir Zuikiškės miškai. Visi miškai įeina į Kurtuvėnųregioninio parko teritoriją.

Šiaurinė dalis siekia Pavėžupio žuvininkystės tvenkinius, šiaurės rytinė ir pietryčių dalis - Dubysa, vakarinė - Dambos ežeras, pietvakarinė - Kurtuvos upelį, prie kurio įrengta keletas tvenkinių. Pietvakarinėje masyvo dalyje yra tvenkinių, daug ežerų, ežerėlių. Per šiaurinę dalį teka Raudos upelis. Paviršius kalvotas, vaizdingas.

Tretiniai vartotojai.

# data[].attributes.attachment_link.description
Dominyka Kanonovaitė 8a AAVP Augavietės nederlingos ir derlingos normalaus drėgnumo bei užmirkusios. Pušynų yra 32 %, eglynų 31 %, beržynų 31 %, juodalksnynu , drebulynų ir baltalksnynų - po 2 %. Jaunuolynai sudaro 18 %, pusamžiai miškai 50 %, pribręstantys 23 %, brandūs 9 %.Yra daug uoginių ir vaistinių augalų, randama retų ir saugomų augalų bei gyvūnų rūšių.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Miškas

Rugilė Dygimaitė 8a Anykščių Antano Vienuolio progimnazija

Miškas

Žolė

vartotojai-kurie minta kitų pagamintomis medžegomis.

Gamintojas-organizmas vygdantis fotzinteze gali pasigaminti sau ir kitiems maisto.

Žolė − augalas , kurio antžeminė dalis nesumedėjusi, žiemą dažniausiai sunyksta. Nuo medžio (ir krūmo ) skiriasi tuo, kad neturi antrinio gaminamojo audinio brazdo arba turi tik jo užuomazgą. Didžiąją dalį žolės masės sudaro pagrindinis audinys parenchima.

Pušis (Pinus) - pušainių (Pinopsida) klasės pušinių (Pinaceae) šeimos medžių gentis.

Šernas (Sus scrofa) - kiaulinių (Suidae) šeimos žinduolis, priklausantis porakanopių (Artiodactyla) būriui.

Rudoji lapė (Vulpes vulpes) - šuninių ( Canidae) šeimos žinduolis.

Naminis žvirblis, arba nuo seno lietuvių kalboje vartojamas sinonimas žvirblis ( Passer domesticus) - žvirblinių šeimos rušis .

Žaliasis žiogas (Tettigonia viridissima) - žiogų (Tettigoniidae) šeimos vabzdys. Paplitęs Europoje, Azijoje iki Mongolijos, šiaurės Afrikoje. Aptinkamas daugiausiai dirvonuose, pievose, soduose, lapuočių ir mišriuose miškuose, krūmynuose.

# data[].attributes.attachment_link.title
Interactive image by Rugile Dygimaite on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
Miškas Rugilė Dygimaitė 8a Anykščių Antano Vienuolio progimnazija Miškas Žolė vartotojai-kurie minta kitų pagamintomis medžegomis. Gamintojas-organizmas vygdantis fotzinteze gali pasigaminti sau ir kitiems maisto. Žolė − augalas , kurio antžeminė dalis nesumedėjusi, žiemą dažniausiai sunyksta. Nuo medžio (ir krūmo ) skiriasi tuo, kad neturi antrinio gaminamojo audinio brazdo arba turi tik jo užuomazgą.

# data[].attributes.attachment_caption
Interactive image by Žygimantas Šapoka on Genially

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Miškas

Žygimantas Šapoka Anykščių Antano Vienuolio progimnazija

Gamintojai

žolė

Vartotojai

Pilkasis vilkas

Žaliasis žiogas

Paprastasis paukštvanagis

Mėlynė

Pelėdiniai paukščiai

Zylė

Šernas

Ažuolas

Pilkasis kiškis

Stirna

Vikšras

Žolė − augalas (paprastai – gaubtasėklis), kurio antžeminė dalis nesumedėjusi, žiemą dažniausiai sunyksta. Nuo medžio (ir krūmo) skiriasi tuo, kad neturi antrinio gaminamojo audinio brazdo arba turi tik jo užuomazgą. Didžiąją dalį žolės masės sudaro pagrindinis audinys parenchima.

Gamintojas-organizmas vygdantis fotzinteze gali pasigaminti sau ir kitiems maisto.

vartotojas-kurie minta kitų pagamintomis medžegomis.

Pilkasis vilkas (Canis lupus) – stambiausias iš visų laukinių šuninių (Canidae) šeimos žinduolis, visų naminių šunų protėvis.

Žaliasis žiogas (Tettigonia viridissima) – žiogų (Tettigoniidae) šeimos vabzdys.

Paprastasis paukštvanagis (arba tiesiog paukštvanagis, Accipiter nisus) – vanaginių (Accipitridae) šeimos, tikrųjų vanagų (Accipiter) genties plėšriųjų paukščių rūšis.

Mėlynė (Vaccinium myrtillus) – erikinių (Ericaceae) šeimos vasaržalis puskrūmis su šliaužiančiu požeminiu stiebu, labai išsišakojusiomis, kylančiomis žaliomis aštriai keturbriaunėmis šakomis.

Vartotojas - Šernas (Sus scrofa)

Kiaulinių (Suidae) šeimos žinduolis, priklausantis porakanopių (Artiodactyla) būriui. Iš pradžių gyveno Europoje, Azijoje ir Šiaurės Afrikoje, vėliau introdukuotas Australijoje, Amerikoje ir pietų Afrikoje. Gyvena miškuose.

Šernai serga erkiniu encefalitu, trichinelioze. Labai pavojingas maras bei snukio ir nagų liga. Ši liga pavojinga ir žmogui, todėl šernų skerdiena turi būti tikrinama veterinarijos laboratorijoje. Šernas yra vertingas medžioklės objektas, iltys turi trofėjinę vertę.

Didžioji zylė (Parus major) – zilinių (Paridae) šeimos paukštis.

Pelėdiniai paukščiai (Strigiformes) – paukščių (Aves) būrys, kurie aktyvūs naktimis ir sutemose. Pasaulyje yra dvi šeimos ir iš viso žinoma apie 210 rūšių.

Ąžuolas (Quercus) – bukinių (Fagaceae) šeimos medžių, rečiau krūmų gentis.

Pilkasis kiškis, kiškis (Lepus europaeus), dažn. zuikis – kiškinių (Leporidae) šeimos žinduolis.

Stirna (Capreolus capreolus) – grakštus elnių (Cervidae) šeimos žinduolis.

Vikšras – viena iš drugių vystymosi stadijų tarp kiaušinėlio ir lėliukės. Kitų vabzdžių (vabalų, plėviasparnių, dvisparnių) ši stadija yra vadinama lervine.

Klevas

Vikšras

Liepsnelė

Paukšt vanagis

Riešutai

Voverė

Kiaunė

Ąžuolas

stirna

Vilkas

Meška

# data[].attributes.attachment_link.title
Interactive image by Rugile Dygimaite on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
Discover more about Interactive image ✌️ - Interactive Image

# data[].attributes.attachment_caption
Interactive image by Indrėja Šaipunaitė on Genially

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Miškas

Indrėja Šaipunaitė 8a Anykščių Antano Vienuolio progimnazija

Gamintojai

Klevas

Vartotojai

Stirna

Vinuoginė sraigė

Pilkasis kiškis

ŽOLĖ

Stirna

Kikilis

Žemuogė

Varotojai tai organizmai kurie minta kitų pagamintomis maisto medžiagomis.

Gamintojas organizmas vygdantis fottozinteze galintis pasigaminti maisto sau ir kitiems.

šeimos kaštoninių ( Klevas ( Acer) - gentis.Medžiai arba krūmai nemažais priešiniais lapais, smulkiais, neryškiais žiedais, skeltiniais sparnavaisiais. Tarp įvairių rūšių skirtumų gali būti daugiau, nei panašumų. Jos skiriasi dydžiu, lapų forma, o kartais tik iš sparnavaisių, kurie visų klevų gana panašūs, įmanoma atpažinti, koks tai augalas. Hippocastanoideae) pošeimio augalų

Stirna ( Capreolus capreolus) - grakštus elnių ( Cervidae) šeimos žinduolis.

Paplitus visoje Europoje, išskyrus šiaurinę dalį ir Airijos salą.
Vinuoginė sraigė (Helix pomatia) - pilvakojų (Gastropoda) klasės moliuskas. Vynuoginė sraigė dar vadinama Burgundiška sraige, kamuolinė sraige, Romos sraige, mėnulio sraige, valgomąja sraige. Tinkamai vartojama naudojama maistui.
Žolė − augalas, kurio antžeminė dalis nesumedėjusi, žiemą dažniausiai sunyksta. Nuo medžio (ir krūmo) skiriasi tuo, kad neturi antrinio gaminamojo audinio brazdo arba turi tik jo užuomazgą. Didžiąją dalį žolės masės sudaro pagrindinis audinys parenchima.

Stirna ( Capreolus capreolus) - grakštus elnių ( Cervidae) šeimos žinduolis.

Paplitus visoje Europoje, išskyrus šiaurinę dalį ir Airijos salą.
Kikilis (Fringilla coelebs) - kikilinių (Fringillidae) šeimos paukštis.
Žemuogė ( Fragaria) - eršlėtinių ( Rosaceae) šeimos augalų gentis. Šiai genčiai priklauso ir braškės . lotiniškai fragum - žemuogė.

Naminis žvirblis, arba nuo seno lietuvių kalboje vartojamas sinonimas žvirblis ( Passer domesticus) - žvirblinių šeimos rušis .

Paprastoji voverė, arba voverė ( Sciurus vulgaris) - voveriniu ( Sciuridae) šeimos graužikas. Dabar oficialiai išskiriami 23 porūšiai.

Lorem ipsum dolor sit amet, consectetuer adipiscing elit, sed diam nonummy nibh euismod tincidunt ut laoreet dolore magna aliquam erat volutpat.

žvirblis

Vilkas

Zylė

Paukšt vanagis

Gamintojai

Pirminiavartotojai

# data[].attributes.attachment_link.title
Interactive image by Rugile Dygimaite on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
Miškas Indrėja Šaipunaitė 8a Anykščių Antano Vienuolio progimnazija Gamintojai Klevas Vartotojai Stirna Vinuoginė sraigė Pilkasis kiškis ŽOLĖ Stirna Kikilis Žemuogė Varotojai tai organizmai kurie minta kitų pagamintomis maisto medžiagomis. Gamintojas organizmas vygdantis fottozinteze galintis pasigaminti maisto sau ir kitiems. šeimos kaštoninių ( Klevas ( Acer) - gentis.Medžiai arba krūmai nemažais priešiniais lapais, smulkiais, neryškiais žiedais, skeltiniais sparnavaisiais.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Paprastasis paukštvanagis

Augalai ir dumbliai i vadinami gamintojais. Jie vykdo fotosintezę ir pagamina sau bei kitiems organizmams maisto medžiagų. Žolės, krūmai, medžiai yra svarbiausi miško ekosistemos gamintojai. Dumbliai - ežerų, upių ar kitų vandens telkinių gamintojai. Jais minta kiti organizmai.

Žolė − augalas (paprastai - gaubtasėklis), kurio antžeminė dalis nesumedėjusi, žiemą dažniausiai sunyksta. Nuo medžio (ir krūmo) skiriasi tuo, kad neturi antrinio gaminamojo audinio brazdo arba turi tik jo užuomazgą. Didžiąją dalį žolės masės sudaro pagrindinis audinys parenchima.

Vartotojais vadinami organizmai, negalintys patys pasigaminti maisto medžiagų ir todėl mintantys kitų pagamintomis maisto medžiagomis. Tai - visi grybai ir gyvūnai, dauguma bakterijų. Nuokritomis mintantys vartotojai dar vadinami skaidytojais .

Vynuoginė sraigė ( Helix pomatia) - pilvakojų ( Gastropoda) klasės moliuskas. Vynuoginė sraigė dar vadinama Burgundiška sraige, kamuolinė sraige, Romos sraige, mėnulio sraige, valgomąja sraige. Tinkamai vartojama naudojama maistui.

Naminė pelė ( Mus musculus) - pelinių ( Muridae) šeimos graužikas. Kūnas 7-8 cm ilgio, svoris 14-32 g. Kailiukas pilkšvas, švelnus. Snukutis smailus. Užlenktos į priekį ausys siekia akis. Uodega beveik tokio pat ilgio kaip kūnas.

Žaliasis žiogas ( Tettigonia viridissima) - žiogų ( Tettigoniidae) šeimos vabzdys. Paplitęs Europoje, Azijoje iki Mongolijos, šiaurės Afrikoje. Aptinkamas daugiausiai dirvonuose, pievose, soduose, lapuočių ir mišriuose miškuose, krūmynuose.
Miškinė kiaunė ( Martes martes) - kiauninių šeimos plėšrusis žinduolis. Tai nedidelis, švelnaus, kartais rusvo atspalvio žvėrelis. Ant kaklo nuo žandų iki priekinių kojų yra šviesi, geltona dėmė. Pelėdiniai paukščiai ( Strigiformes) - paukščių ( Aves) būrys, kurie aktyvūs naktimis ir sutemose. Pasaulyje yra dvi šeimos ir iš viso žinoma apie 210 rūšių.
Pilkasis vilkas ( Canis lupus) - stambiausias iš visų laukinių šuninių ( Canidae) šeimos žinduolis, visų naminių šunų protėvis.

# data[].attributes.attachment_link.title
Miško bendrija by Paulė Banytė on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
Paprastasis paukštvanagis Augalai ir dumbliai i vadinami gamintojais. Jie vykdo fotosintezę ir pagamina sau bei kitiems organizmams maisto medžiagų. Žolės, krūmai, medžiai yra svarbiausi miško ekosistemos gamintojai. Dumbliai - ežerų, upių ar kitų vandens telkinių gamintojai. Jais minta kiti organizmai. Žolė − augalas (paprastai - gaubtasėklis), kurio antžeminė dalis nesumedėjusi, žiemą dažniausiai sunyksta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vikšras - viena iš drugių vystymosi stadijų tarp kiaušinėlio ir lėliukės. Ešerys Blindė ( Salix caprea) - gluosninių augalų šeimos daugiametis medis ar krūmas. Bruknė (Vaccinium vitis-idaea) - erikinių šeimos (Ericaceae) augalas. Dumblis (lot. Algae) - tai gniužulinis (talominiai) organizmas.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
We use our own cookies and those of third parties to allow for a variety of features, analyze our services and show you according to your preferences and browsing habits. You can read more about this in the Cookies Policy.

# data[].attributes.attachment_link.title
Interactive image by Ainute Matuliauskaitė on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
Discover more about Interactive image ✌️ - Interactive Image

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Anykščių Antano Vienuolio progimnazija

Avietė

Ąžuolas

Kraujažolė

Stirna

Barsukas

Kiaunė

Kiškis

Lapė

Vilkas

Šernas

Genys

Varnėnas

Gamintojai - tai organizmai (augalai ir dumbliai), kurie patys pasigamina maisto.

Paprastasis ąžuolas (bukinių ( Quercus robur) - magnolijūnų ( Magnoliophyta) skyriaus, Fagaceae) šeimos, ąžuolų ( Quercus) genties lapus metantis vienanamis medis.

Paprastoji avietė šeimos puskrūmis su dvimečiais stiebais.
Paprastoji kraujažolė (- astrinių (Achillea millefolium) Asteraceae) šeimos augalas.
Vartotojai - tai organizmai, kurie vartoja kitų pagamintą maistą.

Pilkasis kiškis ( Lepus europaeus) - kiškinių ( Leporida e) šeimos žinduolis.

Barsukas ( Meles meles) - stambiausias kiauninių šeimos plėšrusis žinduolis.

Miškinė kiaunė ( Martes martes) - kiauninių šeimos plėšrusis žinduolis.

Šernas ( Sus scrofa) - kiaulinių ( Suidae) šeimos žinduolis, priklausantis porakanopių ( Artiodactyla) būriui.

Stirna ( Capreolus capreolus) - grakštus elninių ( Cervidae) šeimos žinduolis.

Rudoji lapė (Vulpes vulpes) - šuninių ( Canidae) šeimos žinduolis.

Pilkasis vilkas ( Canis lupus) - stambiausias iš visų laukinių šuninių ( Canidae) šeimos žinduolis, visų naminių šunų protėvis.

Didysis margasis genys ( Dendrocopos major) - geninių ( Picidae) šeimos paukštis.

Paprastasis varnėnas ( Sturnus vulgaris) - žvirblinių paukščių ( Passeriformes), varnėninių (Sturnidae) šeimos, tikrųjų varnėnų ( Sturnus) genties paukštis.

# data[].attributes.attachment_link.title
Interactive image by Deividas Butkus on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
Anykščių Antano Vienuolio progimnazija Avietė Ąžuolas Kraujažolė Stirna Barsukas Kiaunė Kiškis Lapė Vilkas Šernas Genys Varnėnas Gamintojai - tai organizmai (augalai ir dumbliai), kurie patys pasigamina maisto. Paprastasis ąžuolas (bukinių ( Quercus robur) - magnolijūnų ( Magnoliophyta) skyriaus, Fagaceae) šeimos, ąžuolų ( Quercus) genties lapus metantis vienanamis medis.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Anykščių Antano Vienuolio Progimnazija

Pilkasis vilkas ( Canis lupus) - stambiausias iš visų laukinių šuninių ( Canidae) šeimos žinduolis, visų naminių šunų protėvis.

Augalai ir dumbliai vadinami gamintojais. Jie vykdo fotosintezę ir pagamina sau bei kitiems organizmams maisto medžiagų.

Mėlynė ( Vaccinium myrtillus) - erikinių ( Ericaceae) šeimos vasaržalis puskrūmis su šliaužiančiu požeminiu stiebu, labai išsišakojusiomis, kylančiomis žaliomis aštriai keturbriaunėmis šakomis.
Naminė pelė ( Mus musculus) - pelinių ( Muridae) šeimos graužikas. Kūnas 7-8 cm ilgio, svoris 14-32 g. Kailiukas pilkšvas, švelnus. Snukutis smailus. Užlenktos į priekį ausys siekia akis. Uodega beveik tokio pat ilgio kaip kūnas.
Varlės ( Ranidae) - beuodegių varliagyvių ( Anura) šeima. Gyvūnų oda lygi arba nežymiai rauplėta. Akys su horizontaliu vyzdžiu, turi judamus vokus. Patinų galvos šonuose yra balso maišai (rezonatoriai), kurie kvarkiant išsipučia.

Vynuoginė sraigė ( Helix pomatia) - pilvakojų ( Gastropoda) klasės moliuskas. Vynuoginė sraigė dar vadinama Burgundiška sraige, kamuolinė sraige, Romos sraige, mėnulio sraige, valgomąja sraige. Tinkamai vartojama naudojama maistui.
Pelėdiniai paukščiai ( Strigiformes) - paukščių ( Aves) būrys, kurie aktyvūs naktimis ir sutemose. Pasaulyje yra dvi šeimos ir iš viso žinoma apie 210 rūšių.
Paprastieji ežiai ( Erinaceus) - ežinių šeimos gentis.

Vanagai ( Accipitrinae) - sakalinių paukščių ( Falconiformes) būrio, vanaginių ( Accipitridae) šeimos paukščių pošeimis. Pasaulyje yra 5 gentys ir apie 57 rūšys.

Rudoji lapė ( Vulpes vulpes) - šuninių ( Canidae) šeimos žinduolis. Laisvėje gyvenančios lapės paprastai išgyvena 7 metus, o nelaisvėje - 14 metų. Tai vienas labiausiai paplitusių plėšrūnų pasaulyje. Dažnas veikėjas tautosakoje. Rudųjų lapių yra apie 50 skirtingų porūšių. Skirtingai nei pilkoji lapė, rudoji medžiais nelaipioja.

Paprastasis Jūrinis erelis

# data[].attributes.attachment_link.title
Miško Bendrija by Vytenis Vakariukas on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
Anykščių Antano Vienuolio Progimnazija Pilkasis vilkas ( Canis lupus) - stambiausias iš visų laukinių šuninių ( Canidae) šeimos žinduolis, visų naminių šunų protėvis. Augalai ir dumbliai vadinami gamintojais. Jie vykdo fotosintezę ir pagamina sau bei kitiems organizmams maisto medžiagų. Mėlynė ( Vaccinium myrtillus) - erikinių ( Ericaceae) šeimos vasaržalis puskrūmis su šliaužiančiu požeminiu stiebu, labai išsišakojusiomis, kylančiomis žaliomis aštriai keturbriaunėmis šakomis.

# data[].attributes.attachment_caption
Interactive image by Mėta Macijauskaitė on Genially

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pievos ekosistema

Mėta Macijauskaitė 8a

Anykščių Antano Vienuolio progimnazija

Pienė (Sonchus) - astrinių (Asteraceae) šeimos augalų gentis

Vartotojai - organizmai, negalintys patys pasigaminti maisto medžiagų ir todėl mintantys kitų pagamintomis maisto medžiagomis.

Žemuogė (Fragaria) - erškėtinių (Rosaceae) šeimos augalų gentis.

Gamintojai - jie vykdo fotosintezę ir pagamina sau bei kitiems organizmams maisto medžiagų.

Bitė, arba naminė bitė ( Apis mellifera) - bitinių ( Apoidea) antšeimio vabzdys

Citrinukas ( Gonepteryx rhamni) - baltukų ( Pieridae) šeimos drugys

Varlė ( Ranidae) - beuodegių varliagyvių ( Anura) šeima.

Pelė mažylė ( Micromys minutus) - pelinių ( Muridae) šeimos graužikas.

Baltasis gandras ( Ciconia ciconia) - gandrinių paukščių ( Ciconiiformes) būrio, gandrinių ( Ciconiidae) šeimos paukščių rūšis.

Rudoji lapė ( Vulpes vulpes) - šuninių ( Canidae) šeimos žinduolis.

Pievinė lingė ( Circus pygargus) - vanaginių ( Accipitridae) šeimos paukštis.

Geltonoji kielė ( Motacilla flava) - kielinių ( Motacillidae) šeimos paukštis.

Žebenkštis ( Mustela nivalis) - kiauninių šeimos plėšrus žinduolis.

Mitybos grandinės

# data[].attributes.attachment_link.title
Interactive image by MėtaMaci on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
Pievos ekosistema Mėta Macijauskaitė 8a Anykščių Antano Vienuolio progimnazija Pienė (Sonchus) - astrinių (Asteraceae) šeimos augalų gentis Vartotojai - organizmai, negalintys patys pasigaminti maisto medžiagų ir todėl mintantys kitų pagamintomis maisto medžiagomis. Žemuogė (Fragaria) - erškėtinių (Rosaceae) šeimos augalų gentis. Gamintojai - jie vykdo fotosintezę ir pagamina sau bei kitiems organizmams maisto medžiagų.

# data[].attributes.body
https://view.genial.ly/627f872114f9e2001162cf58/interactive-image-misko-bendrija

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Miško bendrija

Rokas Gedvilas 8a

Anykščių Antano Vienuolio progimnazija

Miškas

Gamintojai

Vartotojai

Paprastasis klevas

Vynuoginė sraigė

Miškinis šoklys

Paprastasis pelėsakalis

Paprastasis erškėtis

Naminė pelė

Šiaurinis baltkrūtis ežys

Rudoji lapė

Žolė

Žaliasis žiogas

Kikilis

Paprastasis paukštvanagis

Augalai ir dumbliai vadinami gamintojais. Jie vykdo fotosintezę ir pagamina sau bei kitiems organizmams maisto medžiagų. Žolės, krūmai, medžiai yra svarbiausi miško ekosistemos gamintojai.

Žolė − augalas (paprastai – gaubtasėklis), kurio antžeminė dalis nesumedėjusi, žiemą dažniausiai sunyksta.

Paprastasis erškėtis (Rosa canina) – daugiametis erškėtinių (Rosaceae) šeimos, erškėčių (Rosa) genties 1,5 – 3 m krūmas, dygliuotomis šakelėmis.

Paprastasis klevas (Acer platanoides) – klevinių (Aceraceae) šeimos, klevų (Acer) genties lapus metantis medis.

Vartotojais vadinami organizmai, negalintys patys pasigaminti maisto medžiagų ir todėl mintantys kitų pagamintomis maisto medžiagomis. Tai – visi grybai ir gyvūnai, dauguma bakterijų.

Žaliasis žiogas (Tettigonia viridissima) – žiogų (Tettigoniidae) šeimos vabzdys.

Naminė pelė (Mus musculus) – pelinių (Muridae) šeimos graužikas.

Vynuoginė sraigė (Helix pomatia) – pilvakojų (Gastropoda) klasės moliuskas. Vynuoginė sraigė dar vadinama Burgundiška sraige, kamuolinė sraige, Romos sraige, mėnulio sraige, valgomąja sraige. Tinkamai vartojama naudojama maistui.

Paprastasis paukštvanagis arba tiesiog paukštvanagis, (Accipiter nisus) – vanaginių (Accipitridae) šeimos, tikrųjų vanagų (Accipiter) genties plėšriųjų paukščių rūšis.

Rudoji lapė (Vulpes vulpes) – šuninių (Canidae) šeimos žinduolis.

Paprastasis pelėsakalis arba pelėsakalis (Falco tinnunculus) – sakalinių (Falconidae) šeimos plėšrus paukštis.

Kikilis (Fringilla coelebs) – kikilinių (Fringillidae) šeimos paukštis.

Šiaurinis baltakrūtis ežys arba ežys (Erinaceus roumanicus) – ežinių (Erinaceidae) šeimos, paprastųjų ežių (Erinaceus) genties žinduolių rūšis.

Miškinis šoklys (Cicindela sylvatica) – žygių (Carabidae) šeimos vabalas.

Mitybos grandinės

Paprastasis klevas

Vynuoginė sraigė

Miškinis šoklys

Paprastasis pelėsakalis

Paprastasis erškėtis

Naminė pelė

Šiaurinis baltkrūtis ežys

Rudoji lapė

Žolė

Žaliasis žiogas

Kikilis

Paprastasis paukštvanagis

Gamintojai

Pirminiai vartotojai

Antriniai vartotojai

Tretiniai vartotojai

# data[].attributes.attachment_link.description
Discover more about Miško bendrija ✌️ - Interactive Image

# data[].attributes.body
Genially programa sukurkite interaktyvų paveikslėlį iš trijų skaidrių:
1. Pirmoje skaidrėje:  Darbo pavadinimas, vardas, pavardė, klasė.
2. Antroje skaidrėje: išsirinkite bendriją (miškas, pieva, pelkė, upelis, ežeras ir t.t.). Įkelkite paveikslėlį. Pridėkite mitybos tinklą: gamintojai ir vartotojai.
PVZ. PIEVA
1. Gamintojai. Sąvoka.
a) 3 organizmai su pavadinimais ir trumpa informacija (interaktyvūs mygtukai).
2. Vartotojai. Sąvoka.
a) 9 organizmai su pavadinimais ir trumpa informacija (interaktyvūs mygtukai).
3. Trečioje skaidrėje: mitybos grandinė.

# data[].attributes.attachment_link.title
Genially, the platform for interactive animated content

# data[].attributes.attachment_link.description
Engage your audience with clickable, gamified, media-rich experiences. Create your interactive content now!

# data[].attributes.body
https://view.genial.ly/62710f2ebdefa2001a558a78/interactive-image-interactive-image

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Karolis Kontrimavičius 8aAnykščių Antano Vienuolio progimnazija

Miškas

Gamintojai

Ąžuolas

Bruknė

Paprastasis šermukšnis

Vikšras

Paprastoji voverė

Didžioji miegapelė

Miškinė kiaunė

Pelėda

Miškas

Paprastoji liepsnelė

Paprastasis paukštvanagis

Rudoji lapė

Pilkasis vilkas

Vartotojai

Ąžuolas(Quercus) -bukinių(Fagaceae) šeimosmedžių, rečiaukrūmųgentis.

Bruknė(Vaccinium vitis-idaea) -erikinių šeimos(Ericaceae) augalas.

Paprastasis šermukšnis(Sorbus aucuparia) -erškėtinių(Rosaceae) šeimos,šermukšnių(Sorbus) gentiesaugalųrūšis.

Vikšras- viena išdrugiųvystymosi stadijų tarpkiaušinėlioirlėliukės.

Paprastoji voverė, arbavoverė(Sciurus vulgaris) -voverinių(Sciuridae) šeimos graužikas. Pagal1971metų tyrimus, buvo išskirta 16 porūšių. Dabar oficialiai išskiriami 23 porūšiai.

Didžioji miegapelė(Glis glis) -miegapelinių(Gliridae) šeimos graužikas.

Paprastoji liepsnelėarbaliepsnelė(Erithacus rubecula) -musinukinių(Muscicapidae) šeimos, smulkusžvirblinispaukštis.

Miškinė kiaunė(Martes martes) -kiauniniųšeimosplėšrusis žinduolis. Tai nedidelis, švelnaus, kartais rusvo atspalvio žvėrelis. Ant kaklo nuo žandų iki priekinių kojų yra šviesi, geltona dėmė.

Pelėdos(Strix) -pelėdinių(Strigidae) šeimos paukščių gentis.

Gamintojai(autotrofai) - organizmai kurie vkdydami fotosintezę pasigamina maisto sau ir kitiems organizmams.

Vartotojai - gyvūnai kurie negali pasigaminti maisto ir jie vartoja kitų pasigamintą maistą.

Paprastasis paukštvanagis(arba tiesiogpaukštvanagis,Accipiter nisus) -vanaginių(Accipitridae) šeimos,tikrųjų vanagų(Accipiter) gentiesplėšriųjų paukščiųrūšis.

Rudoji lapė(Vulpes vulpes) -šuninių(Canidae) šeimos žinduolis.

Pilkasis vilkas(Canis lupus) - stambiausias iš visų laukiniųšuninių(Canidae) šeimos žinduolis, visų naminiųšunųprotėvis.

Mitybos grandinės

Ąžuolas

Bruknė

Paprastasis šermukšnis

Vikšras

Paprastoji voverė

Didžioji miegapelė

Paprastoji liepsnelė

Miškinė kiaunė

Pelėda

Paprastasis paukštvanagis

Rudoji lapė

Pilkasis vilkas

Gamintojai

Pirminiai vartotojai

Antriniai vartotojai

Tretiniai vartotojai

Ąžuolas(Quercus) -bukinių(Fagaceae) šeimosmedžių, rečiaukrūmųgentis.

Bruknė(Vaccinium vitis-idaea) -erikinių šeimos(Ericaceae) augalas.

Paprastasis šermukšnis(Sorbus aucuparia) -erškėtinių(Rosaceae) šeimos,šermukšnių(Sorbus) gentiesaugalųrūšis.

Vikšras- viena išdrugiųvystymosi stadijų tarpkiaušinėlioirlėliukės.

Paprastoji voverė, arbavoverė(Sciurus vulgaris) -voverinių(Sciuridae) šeimos graužikas. Pagal1971metų tyrimus, buvo išskirta 16 porūšių. Dabar oficialiai išskiriami 23 porūšiai.

Didžioji miegapelė(Glis glis) -miegapelinių(Gliridae) šeimos graužikas.

Paprastoji liepsnelėarbaliepsnelė(Erithacus rubecula) -musinukinių(Muscicapidae) šeimos, smulkusžvirblinispaukštis.

Miškinė kiaunė(Martes martes) -kiauniniųšeimosplėšrusis žinduolis. Tai nedidelis, švelnaus, kartais rusvo atspalvio žvėrelis. Ant kaklo nuo žandų iki priekinių kojų yra šviesi, geltona dėmė.

Pelėdos(Strix) -pelėdinių(Strigidae) šeimos paukščių gentis.

Paprastasis paukštvanagis(arba tiesiogpaukštvanagis,Accipiter nisus) -vanaginių(Accipitridae) šeimos,tikrųjų vanagų(Accipiter) gentiesplėšriųjų paukščiųrūšis.

Rudoji lapė(Vulpes vulpes) -šuninių(Canidae) šeimos žinduolis.

Pilkasis vilkas(Canis lupus) - stambiausias iš visų laukiniųšuninių(Canidae) šeimos žinduolis, visų naminiųšunųprotėvis.

# data[].attributes.attachment_link.title
Interactive image by KarolisKontrimavičius on Genially

# data[].attributes.body
https://view.genial.ly/6289009bbf2a170018564abc/interactive-image-misko-bendrija

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gamintojai

Paprastasis uosis

Vartotojai
Žaliasis žiogas Naminė pelė Gyvatė
Vynuogynė sraigė

Vynuoginė sraigė

Paprastasis grambuolys

Paprastasis pelėsakalis

Gamintojai - organizmai kurie vkdydami fotosintezę pasigamina maisto sau ir kitiems organizmams.
Paprastas uosis ( Fraxinus excelsior) - vienintelis Lietuvoje natūraliai augantis alyvmedinių ( Oleaceae) šeimos uosių ( Fraxinus) genties atstovas.
Žolė − augalas (paprastai - gaubtasėklis), kurio antžeminė dalis nesumedėjusi, žiemą dažniausiai sunyksta.
Kaštonas ( Aesculus) - magnolijūnų ( Magnoliophyta) skyriaus, sapindinių ( Sapindaceae) šeimos augalų gentis. Vartotojai - gyvūnai kurie negali pasigaminti maisto ir jie vartoja kitų pasigamintą maistą. Paprastoji liepsnelė arba liepsnelė ( Erithacus rubecula) - musinukinių ( Muscicapidae) šeimos, smulkus žvirblinis paukštis. Gyvatės ( Serpentes) - žvynaroplių ( Squamata) pobūrio stuburiniai gyvūnai. Paplitusios visame pasaulyje išskyrus pačias šiaurines sritis ir kai kurias salas. Vynuoginė sraigė ( Helix pomatia) - pilvakojų ( Gastropoda) klasės moliuskas. Vynuoginė sraigė dar vadinama Burgundiška sraige, kamuolinė sraige, Romos sraige, mėnulio sraige, valgomąja sraige. Tinkamai vartojama naudojama maistui. Paprastasis grambuolys ( Melolontha melolontha) - grambuolių ( Melolonthidae) šeimos vabalas. Liaudyje vadinamas karkvabaliu, avyžiumi.
Paprastasis uosis
Naminė pelė Žaliasis Gyvatė
Paprastasis grambuolys

Paprastasis pelėsakalis

# data[].attributes.attachment_link.title
Miško bendrija by thegvidas2019 on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
Gamintojai Paprastasis uosis Vartotojai Žaliasis žiogas Naminė pelė Gyvatė Vynuogynė sraigė Vynuoginė sraigė Paprastasis grambuolys Paprastasis pelėsakalis Gamintojai - organizmai kurie vkdydami fotosintezę pasigamina maisto sau ir kitiems organizmams. Paprastas uosis ( Fraxinus excelsior) - vienintelis Lietuvoje natūraliai augantis alyvmedinių ( Oleaceae) šeimos uosių ( Fraxinus) genties atstovas.