# data[].attributes.headline
Загальні рек

# data[].attributes.body
Загальні рекомендації щодо когнітивної сфери:
• розвивати зорове, слухове, кінестетичне сприймання;
• під час пояснення навчального матеріалу необхідно максимально використовувати приклади реального життя та конкретний матеріал, які допоможуть встановити зв’язки між абстрактними поняттями і досвідом дитини;
• формувати уявлення, використовуючи реальні моделі, рельєфні зображення, схеми, таблиці та ін.;
• формувати навички обстеження та порівняння предметів, людей;
• орієнтувати дитину на пошук додаткової інформації про незрозумілі, нові об’єкти;
• закріплення знань потребуватиме багаторазового повторення та досвіду їх застосування у навчальній діяльності та життєвих ситуаціях;
• дитина потребуватиме чітких вказівок щодо виконання завдання, важливо проговорювати кожний етап його виконання, звертати увагу на алгоритм дій;
• формувати вміння досліджувати, експериментувати, ставити запитання, погоджуватися – не погоджуватися, перепитувати, виявляти сумніви.
Для дітей зі зниженим зором:
• формувати навички зорового сприймання;
• розвивати навички координації зорово-рухових дій, зорового контролю за виконанням практичних дій;
• формувати навички розслаблювати зір при відчуттях зорової втоми;
• конкретизувати уявлення, вчити співвідносити їх з реальними об’єктами, формувати уважність до деталей;
• використовувати знання і навички, засвоєні за наслідуванням.
Для незрячих дітей:
• формувати і розвивати дрібну моторику, навички дотикового сприймання;
• розвивати навички активного слухання.

# data[].attributes.headline
• труднощі просторов

# data[].attributes.body
• труднощі просторового орієнтування та мобільності внаслідок несформованих просторових уявлень і навичок орієнтування в просторі;
• труднощі сприймання власного тіла у просторі, порушення координації, рівноваги, нав’язливі рухи (розхитування корпусу, тупцювання на місці, перебирання пальців рук тощо);
• невідповідність конкретних уявлень їх словесним позначенням;
• зниження пізнавальної активності, недосконалість сприймання, неможливість спонтанного формування уявлень, мимовільного засвоєння знань, наслідування та самонавчання;
• порушення чи неможливість дистантного сприймання об’єктів та явищ оточуючого простору та, як наслідок, формування фрагментарних, викривлених уявлень про них;
• фрагментарність уявлення дітей з порушеннями зору якісно змінюють характеристики пізнавальних процесів: пам’яті, мислення, уваги, уяви;
• підвищена тривожність, невпевненість, зниження самооцінки, несамостійність;
• бар’єри соціальної взаємодії та комунікації;
• порушення звуковимови через неможливість зорового наслідування за артикуляцією дорослого;
• невміння використовувати невербальні засоби спілкування;
• відсутність сформованих навичок самообслуговування (готування, прання, прибирання) та соціальних навичок (поведінка в магазині, користування громадським транспортом тощо);
• обмеженість вибору опанування конкретними професіями;
• обмеженість поведінкового досвіду під час відпочинку та розваг з однолітками, відсторо-неність від колективних ігор внаслідок нерозуміння правил гри, дій та очікувань інших дітей, втрата можливості бути успішним в цій діяльності без допомоги дорослого.

# data[].attributes.headline
Комп’ютерне 

# data[].attributes.body
Комп’ютерне обладнання згідно з додатком:
• столи дитячі – 5 шт.;
• шафи, стіл для вчителя-тифлопедагога, стільці, магніт-на дошка, канцтовари;
• настільна лампа;
• люмінесцентне освітлення приміщення;
• набори для вивчення шрифту Брайля; розбірна азбука, каса букв, цифр і знаків за Брайлем та лінійно-рельєф-ним шрифтом; набори кубиків універсального ди-зайну із рельєфно-крапковим та лінійно-рельєфним шрифтом; набір рельєфних малюнків різного ступеня складності відповідно до віку дитини; схеми й інші тактильні зображення, спеціальний папір;
• спеціальні книги для дітей з порушеннями зору;
• дидактичні ігри: геометричні фігури, геометрич-ний сенсорний мішечок, конструктори; тифлопри-лад «Орієнтир», тифлоприлад «Графіка», шнурівки, пірамідки в асортименті, дерев’яні сортери, сен-сорний набір для розвитку зорового сприймання, адаптований музичний набір;
• зорові тренажери: окуляри, які забезпечують повну темряву, тренажер для очей «Хитра рибка»; бізіборд «Равлик»;
• моделі об’ємні, площинні для розвитку зорового сприймання;
• збільшувачі текстів;
• годинник для осіб з порушеннями зору;
• мольберт, набори кольорових ручок, олівців, флома-стерів для кожної дитини, канцтовари;
• фланелеграф з різноманітними наповненнями (чорне тло).
Засоби для проведення занять
• Пристрій для початкового навчання за системою Брайля Призначення: забезпечення засвоєння шрифту Брайля.
Вимоги:
-забезпечення самостійного вивчення шрифту Брайля;
-використання ігрової форми для нав-чання дітей;
-наявність кнопок для звукового оформ-лення набраних літер, цифр;
-кількість кнопок – 6.
• Прилад для письма шрифтом Брайля Призначення: забезпечення запису інформації шриф-том Брайля.
Вимоги: матеріал – метал чи пластик з надійною фік-сацією паперу:
-18-рядковий (основний);
-6-рядковий (кишеньковий);
-4-рядковий (кишеньковий);
-можливо, з іншою кількістю рядків, од-носторонній чи двосторонній.
-грифель для письма шрифтом Брайля різного розміру та конфігурації, залежно від вікових та індивідуальних особливо-стей дитини.
-клітинка-фіксатор (для знаходження рядка, клітинки).
• Прилад прямого читання Призначення: для письма і читання шрифтом Брайля.
Прилад забезпечує можливість одночасного пись-ма і читання шрифтом Брайля невеликих за обсягом текстів без спеціального паперу. Може слугувати та-кож і комунікатором.
Вимоги: наявність двох полів: для письма та для чи-тання шрифтом Брайля.
• Прилади для письма плоским шрифтом за системою Гебольда Призначення: забезпечення запису інформації зви-чайним плоским шрифтом.
Вимоги:
-прилад 18-рядковий (або з іншою кількі-стю рядків);
-з обмежувальними горизонтальними рядками (лініями);
-з обмежувальними клітинками;
-матеріал: метал/пластик.
• Приладдя для письма дітей зі зниженим зором: зошити для письма.
Призначення: для письма зі спеціальним розлінуванням.
• Прилад для рельєфного малювання («Школяр») Призначення: рельєфне креслення та малювання.
Вимоги: металевий прилад-рамка із защіпками для фіксування паперу, плівки;
-гумова основа для паперу/плівки;
-ручка/грифель;
-спеціальна
Комп’ютерне забезпечення
• Програма екранного доступу Призначення: для читання текстової інформації та оз-вучування дії користувача за допомогою синтезатора мовлення Вимоги:
-мовний супровід інсталяції програми;
-вбудований безкоштовний DAISI Player і повний набір базових навчальних книг у форматі DAISI;
-швидкий пошук інформації за допомо-гою Research It;
-потужна мова сценаріїв для налаштуван-ня призначеного для користувача інтер-фейсу в будь-якому додатку;
-наявність драйверів для всіх поширених дисплеїв Брайля;
-наявність синтезаторів мовлення що-найменше для 30 різних мов;
-набір клавіатурних команд, який може бути розширений користувачем;
-можливість емуляції миші за допомогою клавіатурних команд;
-система онлайн-довідки;
-підтримка двох моніторів.
• Синтезатор українського мовлення Призначення: для перетворення тексту у звуковий сигнал.
Вимоги: комплекс технічних та програмних засобів, які перетворюють текст, співставлений з різними мо-вами, в звуковий сигнал;
-висока якість відтворення мовлення;
- програма оптичного розпізнавання тексту;
-програма для екранного збільшення.
• Апаратно-програмний комп’ютерний тифлоком-плекс з синтезом мови (комп’ютерний тифлоком-плекс). Клавіатура Брайля Призначення: функціональна заміна стандартної комп’ютерної клавіатури.
Вимоги: розміщення всіх букв, цифр, символів та ре-жимів роботи на 20-ти клавішах:
-відповідність 8-ми клавіш 8-ми точкам комп’ютерного Брайля; клавішa <Space>;
керуючі клавіші <ALT>, <CTRL>, <Shift>, <Enter>; клавіша-перемикач <NumLock>;
стандартні для клавіатури Брайля <Compound>, <Function> та <Sintezator> із забезпеченням режиму озвучення інформації голосом; підключення через USB-порт та/або Bluetooth.
• Дисплей Брайля для індивідуального користування Призначення: забезпечення доступу до самостійного користування персональним комп’ютером (планше-том) осіб зі слабким зором та незрячих людей; наби-рати і читати текст шрифтом Брайля.
Вимоги: здатність відтворення рельєфної частини рядка (рідше рядок або декілька рядків) звичайного монітора в текстовому режимі; підключення через USB-порт та/або Bluetooth.
• Принтер Брайля для друку Призначення: друкування текстової інформації шриф-том Брайля для слабкозорих та незрячих користувачів.
Вимоги: забезпечення сприйняття та перетворення текстів будь-якого текстового редактора; поверхня панелі управління: плоска та рельєфно-точкова; на-явність мовного зворотного зв’язку; підключення че-рез USB-порт та/або Bluetooth.
• Прилад для читання плоскодрукованих текстів типу «Sara» з функцією мовленнєвого виводу інформації з функцією мовленнєвого виводу інформації
Призначення: читання книг, газет, журналів та інших плоскодрукованих документів.
Вимоги:
-прилад для читання з програмним за-безпеченням, що дозволяє розпізнавати текст і переводити його у мовлення;
- підтримка української та інших пошире-них мов;
-прилад повинен мати можливість призу-пиняти читання, переміщуватись по тек-сту вперед і назад, прослуховувати слова по буквах;
-можливість прослуховування аудиокниг у різноманітних форматах;
-якісні динаміки для спільного прослухо-вування;
-можливість самостійного налаштування гучності та темпу відтворення матеріалу;
-можливість підключення до зовнішнього монітору, можливість вибору розміру тек-сту у даному режимі;
- управління відображенням сторінки, пе-реміщення тексту вниз, вверх, вліво, вправо;
-контрастні кнопки управління з тактиль-ними позначками.
• Електронна брайлівська друкарська машинка Призначення: навчання письма (друкування) шриф-том Брайля для індивідуального користування; забез-печення можливості спільної роботи дитини з пору-шеннями зору та зрячої особи.
Вимоги: вмонтований дисплей з виведенням графіч-них брайлівських та плоскодрукованих символів; на-явний звуковий коментар.
• Принтер тактильної графіки PIAF Призначення: трансформування пласких зображень у тактильні.
Вимоги: вбудований температурний контроль, фор-мат паперу до A3, звуковий індикатор.
• Дейзі-плеєр Призначення: спеціальний цифровий пристрій для запису і відтворення текстів на флеш-картах багато-цільового призначення з синтезом мови. Поєднує в собі диктофон і медіа-плеєр з підтримкою величезної кількості різних типів файлів. Дозволяє під час запису відразу створювати аудіокнигу у форматі DAISY;
Вимоги: підтримка формату MP3, WMA, AMR-WB +, Ogg Vorbis, Wave, Audible Format, DAISY. Відтворення тексто-вих файлів за допомогою вбудованого синтезу мови

# data[].attributes.headline
 Вкрай необхідн

# data[].attributes.body
Вкрай необхідну корекційну роботу проводить учитель-тифлопедагог: з розвитку в дітей зорового сприйняття, пізнавальної діяльності, просторового та
соціально-побутового орієнтування, формування компенсаторних способів пізнавальної, предметно-практичної, ігрової діяльності.
( До службових обов’язків тифлопедагога також належать: відповідальність за охорону життя та здоров’я дітей, за виховання та навчання підпорядкованих йому дітей, у відповідності зі Статутом ДНЗ, програмою виховання та навчання в ДНЗ; вчасне щомісячне складання календарних планів, перспективних та тижневих планів роботи; підготовка до занять; організація та проведення індивідуальних та підгрупових корекційних занять; надання рекомендацій та пропозицій вихователю; індивідуальна робота з батьками щодо зору дітей та шляхів його покращення. Він також має забезпечити сприймання навчального матеріалу, розвиток і активізацію зорових функцій дітей з порушенням зору на спеціальних заняттях.
Напрямки роботи тифлопедагога:
1. Тифлопедагогічне обстеження дітей.
2. Проведення спеціальних корекційних занять з дітьми.
3. Участь у методичній роботі дошкільного закладу.
4. Робота з батьками дітей, які відвідують дошкільний заклад. )
Логопед виправляє наявні у дітей
порушення мовлення, розвиває зв’язне усне мовлення.
Інструктор з лікувальної фізичної культури (ЛФК) — можливі порушення опорно-рухового апарата (порушення постави, сколіози, плоскостопість, парези), що можуть негативно впливати на функціонування зорової системи
дитини.Психолог-дефектолог стежить за динамікою розвитку дитини в корекційному процесі, проводить індивідуальні заняття з тими дітьми, які відстають у психічному розвитку, надає допомогу батькам, тифлопедагогу,
вихователям в організації навчання і виховання дошкільника в умовах сім’ї та дошкільного закладу, спільно з вихователем розробляє індивідуальні завдання для батьків з урахуванням складності зорового порушення дитини, її
віку та індивідуальних особливостей.
Батькам дошкільників з порушеннями зору особливо важливо знати, що в спеціалізованих дошкільних навчальних закладах їхня дитина щоденно отримуватиме саме ту офтальмологічну допомогу, якої вона потребує
згідно зі своїм діагнозом. До штату спеціалізованого дошкільного закладу обов’язково входить лікар-окуліст
та медсестра-ортоптистка, які здійснюють лікувально-відновлювальну роботу. Функціонують спеціальні кабінети, де діти отримують необхідну офтальмологічну допомогу, — лікування, підтримку і відновлення порушень
зору на спеціальній апаратурі.
У дошкільному закладі індивідуально для кожної дитини залежно від стану її зору і періоду відновлювальної роботи підбирають розвивальні та корекційні ігри-вправи та завдання для розвитку зорового сприйняття.
Для відновлення гостроти зору і розвитку зорових функцій використовуються спеціальні дидактичні ігри-вправи
і завдання, які повинні тренувати зір, формувати в дітей певні уявлення про предмети і явища, розвивати зорову увагу, пам’ять.

# data[].attributes.headline
Ігри на розв

# data[].attributes.body
Ігри на розвиток гостроти зору:
1. Мозаїка різної величини і форми.
2. Конструктор.
3. Сортування насіння, кісточок.
4. Нанизування намиста на шнурок.
5. Вишивання по крапках.
6. Обведення по зовнішньому і внутрішньому контурах.
7. Плетення «килимів» із різнокольорових смужок.
8. Різні види шнурування.
9. Малювання через кальку.
10. Розглядання картинок у моноскопі.
Ігри на розвиток окорухаючої функції:
1. Обведення по зовнішньому і внутрішньому контурах.
2. Малювання по пересіченому контуру.
3. Малювання через кальку.
4. Спостереження за іграшкою, що рухається.
5. Лабіринти (прості й складні).
6. Малювання по крапках.
Ігри на розвиток бінокулярного
і стереоскопічного зору:
1. «Злови рибку».
2. Кільцекиди.
3. Метання в ціль, в обруч.
4. Більярд.
5. Футбол (настільний).
6. Конструктор.
7. Зіставлення об’єктів за контуром.
8. Розглядання картинок у стереоскопі.
Ігри на формування просторових уявлень  і орієнтування:
1. Лабіринти.
2. Слухові диктанти.
3. «Що ближче? Ще далі?».
4. «Що справа? Що зліва?».
5. «Скажи, де знаходиться?».
6. План-схема.
7. «Знайди скарб».
8. Ряди і стовпчики.
9. Знайди напрямок.
10. Проклади доріжку.
11. «Відшукай доріжку для зайчика».
12. «Відшукай, де захована іграшка».
Ігри на розвиток функцій
розрізнення кольорів і форм:
1. Кольорові замочки.
2. «Полагодь килимок».
3. Підбери за кольором (формою).
4. Підбери комплекти (сервіз, костюм) за поданим еталоном кольору чи форми.
5. Зіставлення за контуром.
6. Розклади за відтінками.
7. Виклади за зразком.
8. Дофарбуй веселку.
9. Чарівний килимок.
10. Одягни ляльку.
11. Склади з геометричних форм.
Ігри-вправи на розвиток психічних процесів  (уваги, пам’яті, мислення):
1. Склади картинку.
2. Склади ціле з частин.
3. Лото.
4. Матрьошки, пірамідки, коробки-вкладки.
5. Що змінилося?
6. Знайди два однакові об’єкти.
7. Чим відрізняються?
8. Виклади за зразком, по пам’яті.

# data[].attributes.headline
• забезпечення умов 

# data[].attributes.body
• забезпечення умов для своєчасного, повноцінного і гармонійного розвитку кожної дитини, з метою виховання ініціативної, творчої особистості;
• залучення дітей до основних складових людської культури – рідної мови, традицій, звичаїв, праці, мистецтва, моралі та ін.;
• виховання активного пізнавального, морального та естетичного ставлення до навколишнього світу – до явищ природи, предметів побуту, до людей, до власної особи;
• формування у дітей сенсорного (перцептивного) досвіду, на основі активізації полісенсорного сприймання, адже зорове сприймання завжди здійснюється у взаємозв’язку з іншими видами відчуттів (слух, дотик, нюх, смак та ін.);
• забезпечення кваліфікованої турботи про зміцнення і збереження фізичного і психічного здоров’я дітей з порушеним зором, привчання до здорового способу життя у них здорового способу життя;
• створення в спеціальному дошкільному закладі та в сім’ї умов для оволодіння дітьми морально-етичними нормами, культурою поведінки і спілкування, способами попереджен-ня та розв’язування конфліктних ситуацій;
• спільно з сім’єю дбати про те, щоб кожна дитина зростала вихованою, чемною, любила своїх батьків, родину, друзів, рідну країну.

# data[].attributes.headline
• забезпечення станд

# data[].attributes.body
• забезпечення стандарту загальноосвітньої підготовки, в умовах неперервності дошкільношкільного виховання, навчання і лікування дітей з порушенням зору;
• модифікація навчальних програм, перерозподіл навчального матеріалу та зміна темпу його проходження, на основі наступності дошкільного й шкільного курсів, з дотриманням дидактичних вимог відповідності змісту навчання психофізичним і пізнавальним можливостям дітей;
• врахування загальних, специфічних та індивідуальних особливостей розвитку дітей дошкільного віку з порушенням зору;
• диференційований підхід до дітей, залежно від стану їхнього зору та способів орієнтації в пізнанні навколишнього світу, включаючи застосування спеціальних форм і методів роботи з дітьми, методики індивідуально-підгрупового навчання, оригінальних наочних посібників, підручників, тифлотехнічних засобів, а також зменшення наповнюваності груп;
• педагогічне керівництво навчально-пізнавальною та корекційно-реабілітаційною діяльністю дошкільників і молодших школярів з порушенням зору;
• комплексний (клініко-фізіологічний, психолого-педагогічний) підхід до діагностики та корекційної допомоги дітям з порушенням зору;
• психолого-педагогічний супровід дітей з порушенням зору впродовж всіх років навчання;
• створення офтальмологічних умов в групових і навчальних кімнатах, лікувальних кабінетах, та спеціального розпорядку життя, лікування, виховання і навчання, з врахуванням інтересів, здібностей і потреб дитини;
• забезпечення оптимальних умов для тривалої медико-психолого-педагогічної реабілітації дітей з порушенням зору з 2-х до 7-8 (10-11) років.

# data[].attributes.headline
1.Закон України «Про

# data[].attributes.body
1.Закон України «Про дошкільну освіту» (від 11 липня 2001 р. № 2628-ІІІ).
2.Положення про дошкільний навчальний заклад (Постанова Кабінету Міністрів Укра-їни від 12 березня 2003 р. №305).
3.Положення про навчально-виховний комплекс (Постанова Кабінету Міністрів України від 12 березня 2003 р. №306).
4.Наказ Міністерства освіти і науки України від 20 січня 2010 р. №20 «Про затвердження плану заходів щодо розвитку загальної середньої, дошкільної та позашкільної освіти на період до 2012 року».
5.Наказ Міністерства охорони здоров’я України та Міністерства освіти і науки України від 09 березня 2004 р. №121/185 «Про вдосконалення профілактики та оздоровлення дітей з порушеннями зору».
6.Національна доктрина розвитку освіти (від 17 квітня 2002 р. № 347/2002).
7.Базовий компонент дошкільної освіти в Україні (2003 р.).
8.Закон України «Про освіту» (1996 р.).

# data[].attributes.headline
Для узгодження робот

# data[].attributes.body
Для узгодження роботи різних фахівців, що працюють з дітьми та чіткого дотримання їх рекомендацій в спеціальному дошкільному закладі рекомендується вести «Зошит взаємо-зв’язку між медичним та педагогічним персоналом». У ньому сконцентровано своєрідний банк даних про всіх дітей, які виховуються в спеціальному закладі, технологію їхнього індивідуального корекційного навчання та його результати, містяться відомості про стан здоров’я кожного вихованця, етапи лікувально-відновлювальної роботи з розвитку зору, індивідуальна корекційно-реабілітаційна допомога та фіксуються її результати. Зошит дає можливість простежити послідовність корекційно-реабілітаційної допомоги дитині про-тягом тривалого часу: від моменту зарахування до закладу до випуску з нього. При цьо-му уточнюється правильність первинно встановленого діагнозу, фіксуються зміни в стані здоров’я та психофізичному розвиткові дитини, вчасно вносяться зміни до комплексної корекційно-реабілітаційної програми з урахуванням індивідуальних особливостей, динамі-ки розвитку кожної дитини. Усі фахівці (психолог, тифлопедагог, логопед, інструктор ЛФК та ін.) мають у зошиті свої сторінки, на яких вони конкретизують підгрупи дітей, з якими займаються, фіксують етапи корекційної, логопедичної роботи, динаміку психологічної адаптації, схильність до дисграфії, засоби її запобігання та їх результативність тощо.
Таким чином, у спеціальному дитячому садку діти дошкільного віку з порушеннями зору мають змогу отримати лікувально-профілактичну, корекційну та навчально-виховну допомогу, що забезпечить покращення їх фізичного та психічного здоров’я.
В результаті ефективної роботи спеціального дошкільного навчального закладу, діти з порушеннями зору, отримавши достатній рівень освітньої та психологічної підготовки, успішно продовжують навчання в загальноосвітніх школах, якщо дозволяють показники зору. Діти, які за показниками зору належать до слабозорих (vis від 0,01 до 0,4), продовжу-ють навчання в спеціальних загальноосвітніх школах для слабозорих дітей.

# data[].attributes.headline
Практично всі якості

# data[].attributes.body
Практично всі якості уваги: активність, спрямованість, широта (обсяг, розподіл), можливість перемикання, інтенсивність, або зосередженість, стійкість виявляються під впливом порушення зору, але здатні до високого розвитку, досягаючи, а деколи і перевищуючи рівень розвитку цих якостей у зрячих. Обмеженість зовнішніх вражень негативно впливає на формування якостей уваги. Сповільненість процесу сприйняття, здійснюваного за допомогою дотику або порушеного зорового аналізатора, позначається на темпі перемикання уваги і виявляється в неповноті і фрагментарності образів, в зниженні обсягу і стійкості уваги.
Глибокі порушення зору відбиваються на властивостях сприйняття – його предметності, цілісності, структурності, усвідомленості, константності.
Порушення зору гальмують повноцінний розвиток пізнавальної діяльності незрячих і слабозорих дітей, що відображується в розвитку і функціонуванні мнемічних процесів. В той же час технічний прогрес і сучасні умови навчання, життя і діяльності незрячих і слабозорих пред'являють до їх пам'яті (як і до інших вищих психічних процесів) все більш жорсткі вимоги, зв'язані як із швидкістю мнемічних процесів, так і з їх рухливістю і міцністю зв'язків, що утворюються.
Уявлення незрячих і слабозорих значною мірою обмежені. Процес їх формування відповідає загальним закономірностям, але відрізняється загальмованістю.

# data[].attributes.headline
 1. Суворо дотр

# data[].attributes.body
1. Суворо дотримуватись призначень лікаря – офтальмолога.
2. Закріпити за дитиною (в залежності від діагнозу та гостроти зору) постійне робоче місце (див. далі).
3. Слідкувати за правильним освітленням робочого місця, у разі недостатнього природного освітлення використовувати змішане.
4. Стежити за створенням зорового комфорту на столах у дітей та у себе (на столах не повинно бути нічого зайвого).
5. Слідкувати за правилами носіння окулярів ( щоб дитина без потреби їх не знімала, не дивилася поверх окулярів, щоб окуляри завжди були чистими, протирати їх м’якою тканиною, при потребі допомагати дитині знімати їх і класти в спеціальний футляр)та режимом оклюзії.
6. Використовувати під час занять дидактичний матеріал яскравих кольорів (червоний, зелений, жовтий, оранжевий і їх відтінки), розміром більші і менші 2см (в залежності від діагнозу), переважно об’ємні.
7. Під час демонстрації наочності використовувати кольорове контрастне тло (в основному зелене, якщо споглядаючий предмет не зеленого кольору).
8. При розгляданні картин використовувати обмежуючий трафарет. 9. Вчити дітей новим іграм, враховуючи діагноз.
10.Розробити матеріали до вправ та ігор на розвиток дрібної моторики пальців рук, простежуючих функцій, орієнтування у просторі (шнурівки, ґудзики, намисто, предмети для сортування, трафарети, шаблони і ін.). 11.Проводити індивідуальні заняття (ліплення, малювання, накладання, копіювання, обводки, штрихування і т ін.). 12.Під час перебування дітей на свіжому повітрі слідкувати, щоб ігри відповідали фізичному та розумовому розвитку дітей. 13.Для дітей із розбіжною косоокістю та амбліопією використовувати індивідуальні підставки.
14.Протягом занять проводити гімнастику для очей, вправи на релаксацію очних м’язів, влаштовувати короткочасні перерви під час яких можна походити по кімнаті, зробити фізкультхвилинку, для переключення зору подивитися вдалечінь.
15.Знайомити батьків щомісяця і при потребі із станом зору дітей.
16.На заняттях з фізичної культури суворо враховувати розподіл дітей за фізичним навантаженням, встановленим за станом зору (основна, підготовча,  спеціальна).