# data[].attributes.attachment_link.description
Kompetencecenter for Læsning arbejder med ordblinde børn fra folkeskoler i hele Aarhus kommune. KCL tilbyder forløb til elever i 0.-10. klasse.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi tilbyder skoleudviklingsforløb, hvor vi understøtter skolernes udvikling af en dysleksivenlig skolekultur og -praksis. Målet er at sikre bedre mulighed for læring, trivsel og deltagelse for elever med dysleksi - og i sidste ende for alle skolens elever.

For en dysleksivenlig skole er god for alle elever - og nødvendig for elever med dysleksi.

Elever med dysleksi skal have mulighed for at opnå samme grad af læring og trivsel som deres kammerater. Alle elever med læse- og skrivevanskeligheder skal mødes med den nødvendige forståelse og støtte, der gør dem i stand til at lære alderssvarende og bevare troen på egne evner og muligheder.

Der findes allerede mange anbefalinger og meget viden om dysleksi og skole, men det kan ofte være vanskeligt at få implementeret i skolehverdagen. Det vil vi gerne hjælpe jer med.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi tilbyder skoleudviklingsforløb, hvor vi understøtter skolernes udvikling af en dysleksivenlig skolekultur og -praksis. Målet er at sikre bedre mulighed for læring, trivsel og deltagelse for elever med dysleksi - og i sidste ende for alle skolens elever. For en dysleksivenlig skole er god for alle elever - og nødvendig for elever med dysleksi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I Viden Om-udgivelserne finder du eksempelvis disse materialer:

Vidensnotater med en indføring i aktuel forskning indenfor temaet

Plakater / Power Point med hovedpointer fra forskning

Udviklingsredskaber, der kan igangsætte en systematisk refleksions- og udviklingsproces inden for det aktuelle tema på den enkelte i skole

Andre materialer, såsom korte film, speeddrawings, cases eller præsentationer, som kan give konkrete billeder på praksis.

# data[].attributes.attachment_link.title
Viden Om - it-understøttet inklusion - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
I Viden Om-udgivelserne finder du eksempelvis disse materialer: Vidensnotater med en indføring i aktuel forskning indenfor temaet Plakater / Power Point med hovedpointer fra forskning Udviklingsredskaber, der kan igangsætte en systematisk refleksions- og udviklingsproces inden for det aktuelle tema på den enkelte i skole Andre materialer, såsom korte film, speeddrawings, cases eller præsentationer, som kan give konkrete billeder på praksis.

# data[].attributes.body
Fra EMU

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Matematik
Mange elever med dysleksi har problemer i matematik, derfor skal læreren have værktøjer, der skaber muligheder for ordblindes faglige udvikling, siger Morten Kristen Rygner.

"Fair nok, at du ikke kan finde ud af dansk, for du er ordblind, men i matematik følte man bare overhovedet ikke, man havde nogen undskyldning.... Altså ordblindhed kan overhovedet ikke gøre noget ved matematik, matematik er jo tal".

Citatet stammer fra et af de Morten Kristen Rygners interview til hans professionsbachelorprojekt fra læreruddannelsen i Roskilde ved Professionshøjskolen Absalon. Han er selv ordblind og skriver, at han i kraft af det er interesseret i, "hvordan de elever, som har de største faglige vanskeligheder i skolen hjælpes bedst muligt". Hans egen tid i skolen var brolagt med mange udfordringer og nederlag på grund af ordblindheden, og ambitionen med projektet er at kunne bidrage til at skabe en bedre skolegang for ordblinde.

Ordblindeforeningen oplyser, at det forventes, at syv - otte procent af befolkningen er ordblinde, så enhver matematiklærer må derfor forvente at møde ordblinde elever mange gange i løbet af deres arbejdsliv. Rapporten "Let vejen til uddannelse for ordblinde børn og unge" fra Egmont Fonden, 2018 viser, at ordblinde får lavere karakterer end de øvrige elever til Folkeskolens Afgangsprøve i matematik. Gode færdigheder i matematik er på samme måde som læsefærdigheder af stor betydning for børn og unges senere mulighed for succes i uddannelse, job og dagligdags situationer i det hele taget, skriver Morten Rygner. Han finder det vigtigt at undersøge, hvor ordblindes vanskeligheder med matematik ligger og vil samtidig undersøge, hvordan matematiklæreren kan klædes fagligt på til at møde dem, så de får et bedre udbytte af undervisningen i matematik.

"Hvad kan være årsagerne til, at ordblinde elever som gruppe klarer sig dårligere i matematik end skolens øvrige elever i folkeskolen, og hvilke muligheder har matematiklæreren for at mindske denne forskel?", spørger han i sin problemformulering.

Artiklen fortsætter under banneret

Gode projekter
Hvad er ordblindhed?
Morten Rygner bruger både betegnelsen ordblindhed og ordet dysleksi i projektet. Han ser problemer med ordet ordblindhed, "da betegnelsen kan ses som misvisende for, hvad ordblindhed egentlig er", men han anerkender samtidig, at ordblindhed er en betegnelse de fleste på hverdagsniveau bedre kan forholde sig til.

Ordblindhed defineres af International Dyslexia Association (IDA) på følgende måde: "Ordblindhed er en specifik indlæringsvanskelighed af neurobiologisk oprindelse. Ordblindhed er kendetegnet ved vanskeligheder med sikker og/eller hurtig ordafkodning, stavevanskeligheder og vanskeligheder med at forbinde de enkelte bogstaver og bogstavfølger med deres konventionelle lyde. Disse vanskeligheder stammer typisk fra en forstyrrelse i den fonologiske komponent i de sproglige færdigheder og er ofte uventede set i forhold til andre kognitive færdigheder og den undervisning, eleven har modtaget. Sekundære konsekvenser kan være vanskeligheder med læseforståelse og reduceret læseerfaring, som kan begrænse væksten i ordforråd og baggrundsviden".

"Definitionen slår fast at der er tale om en specifik indlæringsvanskelighed, som primært medfører vanskeligheder med sikker og hurtig ordafkodning. Manglende evner til at udnytte skriftens lydprincip gør, at ordblinde har sværere ved læsning og stavning af ukendte ord eller ord, som de ikke har set flere gange tidligere", skriver Morten Rygner. Dertil kommer, at en usikker udnyttelse af lydprincippet giver en usikker ortografisk repræsentation i hukommelsen, så det også inkluderer nogle andre konsekvenser som ringere læseforståelse, reduceret læseerfaring, mindre ordforråd og baggrundsviden. Det er også betydningsfuldt i et fag som matematik, understreger han.
Hvorfor har ordblinde problemer i matematik?
På baggrund af interview med ordblinde elever i folkeskolen og ungdomsuddannelse samt forskning på området, når Morten Rygner frem til ni områder, hvor det kan have indflydelse på ordblindes udfordringer i matematik: arbejdshukommelse, automatisering, sproglige vanskeligheder i matematik, fonologi, motivation, narrativer, tempoet og stress, angst og selvværd, social arv.

Forskning viser, at elever med ordblindhed har problemer med arbejdshukommelsen, som kan vise sig ved, "at eleven kan have meget svært ved hovedregning og at fastholde faktorerne for et regnestykke i hukommelsen, i mens dette behandles. Desuden kan eleverne med disse vanskeligheder have svært ved at fastholde og derved genkalde instruktioner til opgaver, og eleven husker derfor blot dele af det som vedkommende skal".

Automatisering: Den svage automatisering gør det sværere hurtigt at fremkalde tal i hukommelsen, herunder kan det f.eks. skabe problemer med at fremkalde multiplikationstabellerne.

De interviewede elever fortæller, at sproglige vanskeligheder hæmmer dem i matetematik: "Blandt andet siger en af informanterne: Det er, når vi sidder med KonteXt bogen, altså skal sidde og læse fra den og jeg forstår ikke, når jeg læser den. Dette tyder på, at læsekravene i KonteXt overstiger elevens læsefærdighed, og derfor mister eleven muligheden for at forstå teksten", skriver Morten Rygner.

Fonologi: " De fonologiske vanskeligheder kan medføre, at eleven kan have svært ved at huske og adskille alle de matematiske begreber, som der introduceres i matematik i de tidligere skoleår, fordi læring af nye ord menes at kræve en god fonetisk evne".

Flere af de interviewede elever gav udtryk for manglende motivation på grund af faglige udfordringer. Morten Rygner refererer her til to amerikanske forskere Edward Deci og Richard Ryans teori om selvbestemmelse, der siger, at en elevs motivation for skolearbejde skabes gennem opfyldelse af tre grundlæggende psykologiske behov: kompetence, tilhørsforhold (samhørighed) og selvbestemmelse (autonomi).

Narrativer: Der er flere af de interviewede, der udtrykker "et begrænset narrativ om egne muligheder for succes i en skolekontekst", og flere af dem beskriver, hvordan deres matematiklærer har mødt dem med begrænsede forventninger til deres kunnen i faget.

Tempo og stress er noget, de fleste elever fremhæver."Det sværeste er, at det altid går sådan hurtigt, det når at gå forbi én hele tiden. Det går så hurtigt, at man ikke når at forstå det, man skal", fortæller en elev. En anden beskriver, at de manglende muligheder for at følge med også ligger i, at læreren ikke har forberedt undervisningen på en måde, så det bliver muligt. Materialet, der skal læses, er ikke scannet ind og OCR- behandlet, og derfor kan eleven ikke bruge LST-oplæsning (læse-skrive-teknologi).

Angst og selvværd: Et gennemgående tema hos de interviewede er, at de har ubehagelige følelser om skolen og faget matematik. Forskning viser, at der blandt ordblinde er øget risiko for at komme til at lide af angst, herunder matematikangst og risiko for at udvikle lavt selvværd.

Social arv: Egmont Fondens rapport fra 2018 fremhæver, "at der er en betydelig forskel på unge ordblindes muligheder for at få hjælp af forældre eller andet familie. Her fremgår det, at 46 procent af de unge med en stærk social baggrund modtager hjælp i familien, hvor dette blot er 24 procent for unge med en svag social baggrund". Matematiklæreren har derfor et stort ansvar i forhold til at kompensere for den sociale baggrund, skriver Morten Rygner. Det kan læreren blandet andet gøre ved at understøtte normer i klassen, der anerkender, at det er tilladt at lave fejl. "Sociomatematiske normer drejer sig om, hvad der i klassen kommer til at blive anerkendt som lødige matematikaktiviteter, f.eks. hvad er et godt matematikspørgsmål, -svar, -forklaring, og hvad kendetegner en flot matematikløsning. Disse normer udvikler sig i et samspil mellem matematiklæreren og eleverne".
Otte fokuspunkter til matematiklæreren
I analysen når Morten Kristen Rygner frem til otte fokuspunkter, der kan hjælpe læreren:

1.Læreren sørger for, at materialet, som skal bruges i undervisningen er tilgængeligt til digital oplæsning, i god tid inden undervisningens start.

2. Læreren anvender video til at understøtte elevens forhåndskendskab til emner og fagudtryk.

3. Læreren opfordrer og understøtter den ordblinde til at udvikle gode LST-strategier.

4. Læreren anerkender den ordblindes muligheder gennem dialog.

5. Læreren forsøger at påvirke klassens sociomatematiske normer, så de fremmer den ordblindes følelse af autonomi, samhørighed og kompetence.

6. Læreren tager ansvar for, at eleverne får trænet deres arbejdshukommelse og støtter arbejdet med opgaveløsning.

7. Læreren tager ansvar for, at der i klassen er åbenhed omkring ordblindhed, og at samtaler i klassen er fordomsfri og sker på et oplyst grundlag.

8. Læreren har ansvar for at etablere en løbende dialog med den ordblinde elev og hjemmet om, hvordan det går med undervisningen.

Læs hele projektet her:

# data[].attributes.attachment_link.title
NOMINERET BLANDT DE TI BEDSTE I 2021 Bachelor: Matematiklærere skal klædes fagligt på til at undervise ordblinde elever - Folkeskolen.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Matematik Mange elever med dysleksi har problemer i matematik, derfor skal læreren have værktøjer, der skaber muligheder for ordblindes faglige udvikling, siger Morten Kristen Rygner. "Fair nok, at du ikke kan finde ud af dansk, for du er ordblind, men i matematik følte man bare overhovedet ikke, man havde nogen undskyldning....

# data[].attributes.attachment_link.title
Problemløsning - FØR_UNDER_EFTER - Matematik

# data[].attributes.attachment_link.title
LST strategier portfolio - matematik - 2021-1

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
På denne side kan downloades gratis materialer, læseprøver på nogle af vores bøger og diverse vejledninger.
Er din institution udpeget til Copydan-registrering, så husk venligst at indberette vores materialer.
Undersøgelser med putlinger "Det (u)sagte"-kort
Et spil om begrebsudvikling i matematik.

Vejledning kan downloades her, og de enkelte kort downloades i matrixen

Grundlaget for kortene er skabt i Excel, og kan downloades her til evt. viderebearbejdning. Udvælg eller tilpas de kort du vil bruge, og brug fx brevfletning i Word til at formattere dem passende.
Hverdagsreferencer
Spil med fokus på subitizing og regruppering af små antal
Spilleregler
Papirfoldning - en matematisk undersøgelse
Undervisningsmateriale om papirfoldning Spilleplade Nogle udvalgte hverdagsreferencer Kattemaske-skabelon
Decimaltalsspil
Et spil for to deltagere. De to deltagere vælger sammen to primtal. Spillet drejer sig om at gætte på, hvad man skal gange det mindste tal med for at få det største. Begge spillere har fem gæt. Efter hvert gæt afslører hver spiller hvad de har gættet på, og man regner ud hvad resultatet af gættene er. Den spiller der er tættest på efter 1. gæt får 1 point, den spiller der er tættest på efter 2. gæt får 2 point og den spiller der er tættest på efter 3. gæt får 3 point osv. S pilleplade
RoS
Matematikpensum på specialskoler
Matematikpensum udvælges i praksis ud fra fælles mål, lærerbøgerne og traditioner. Særlig ift. specialundervisning er det både klogt og nødvendigt at stoppe op og overveje hvad der egentlig skal undervises i.Pernille har - i dette regneark - givet et bud på både hvad der skal undervises i, og hvad man godt kan springe over i specialundervisningen. I regnearket har vi også noteret et andet bud, som nogle lærere på en specialskole har valgt.
Quiz og byt med plus-regnestrategier
Talblindhed
En liste over tegn på, om et barn er talblind.

Eksempler på løsninger i GeoGebra:
Kvadrat
Ligesidet trekant
Vilkårlig trekant
Ikke-retvinklet, konveks firkant

Gennemgang af konstruktion af foldelinier i ikke-retvinklet, konveks firkant:
Konstruktion af den skrumpende firkant (40 Mb - PowerPoint)
Konstruktion af de sidste foldelinjer (63 Mb - PowerPoint)

Jeg tæller det hele.

Jeg tæller videre.

Jeg kan huske det udenad.

Jeg flytter én og laver et plus-par.

Jeg tænker på et plus-par og så én mere eller mindre.

10 års jubilæum
GeoGebrafiler til egne eksperimenter:
Den skrumpende firkant
Firkant

Fold og klip en kattemaske:

Læseprøver på nogle af vores bøger:
Figur 1 - print på begge sider af papiret.
Figur 2 - print på begge sider af papiret.

Regneark til opsummering af elevernes strategier - en del af RoS-materialet.
RoS/Test Plus første klasse
RoS/Test Plus anden klasse
RoS/Test Plus tredie klasse
RoS/Test Gange
RoS/Test Tekstopgave fjerde klasse (screeningstest)
RoS/Test Tekstopgave femte klasse (screeningstest)
RoS/Test Tekstopgave sjette klasse (screeningstest)
RoS/Test Tekstopgave (observationstest)
RoS/Test Tekstopgave fjerde klasse (screeningstest - elektronisk version)
RoS/Test Tekstopgave femte klasse (screeningstest - elektronisk version)
RoS/Test Tekstopgave sjette klasse (screeningstest - elektronisk version)

Download og print regnestykkekortene og klip dem ud enkeltvis. Giv hver elev et kort med et regnestykke, og bed dem gå rundt blandt hinanden. Når de møder en anden elev, forklarer de hende, hvilken strategi de vil vælge at bruge til at løse regnestykket på kortet, og lytter til den andens forklaring af hendes strategivalg. De bytter kort og går videre til en ny elev.

For at få højdespringerne med, er der også en række tomme kort, hvor eleverne selv kan skrive regnestykker, hvor de anvender nedenstående regnestrategier. F.eks. 25 + 26.

Vi har udvalgt regnestykkekort, som er særligt velegnede, når eleverne skal øve disse regnestrategier:

I anledning af vores 10 års jubilæum, producerede vi et lille jubilæumshæfte, hvor vi skrev lidt om firmaets historie og fortalte, hvordan vi valgte af feste en hel dag på matematisk.

Materialerne kan downloades her:
Jubilæumshæftet
Möbiusbånd og bagelsmatematik
MUS (matematiske udviklingssamtaler)
Trojaborglabyrint

Læseprøve fra En dag uden tal.
Læseprøve fra inspirationshæfte i Matematik for 0- til 3-årige.
Læseprøve på Modellering og estimering
Læseprøve på RoS/Kuffert Gange vejledningshæfte
Læseprøve på RoS/Kuffert Plus vejledningshæfte
Læseprøve på Åben og Undersøgende Matematik
Læseprøve på Matematik for alle Læseprøve på Du kan regne med dit barn Læseprøve på Gode grublere og sikre strategier Læseprøve på Læs selv om korttricks
Læseprøve på vores kogebog, Himmerigsmundfulde
Lærervejledning til Læs selv Matematik-serien fra 2005
Lærervejledning til Læs selv Matematik-serien fra 2002
Løsningshæfte til Læs selv Matematik-serien fra 2002

Juleaktiviteter

Eksemplarfremstilling af papirkopier/prints fra denne hjemmeside til undervisningsbrug på uddannelsesinstitutioner og intern administrativ brug er tilladt med en aftale med Copydan Tekst & Node. Eksemplarfremstillingen skal ske inden for de rammer der er nævnt i aftalen.

# data[].attributes.attachment_link.description
På denne side kan downloades gratis materialer, læseprøver på nogle af vores bøger og diverse vejledninger. Er din institution udpeget til Copydan-registrering, så husk venligst at indberette vores materialer. Putling Undersøgelser med putlinger "Det (u)sagte"-kort Et spil om begrebsudvikling i matematik. Vejledning kan downloades her, og de enkelte kort downloades i matrixen Tal Geometri Statistik...

# data[].attributes.body
Ordblinde unge i talvanskeligheder.