# data[].attributes.body
Når man snakker om allele gener som øjenfarve, vil der være dominerende og vigende gener. Brun øjenfarve (B) er et dominerende gen, hvorimod at blå øjenfarve(b) er et vigende gen. Det skyldes at ved en sammensætning (Bb) vil øjenfarven stadig blive brun, fordi at blot ét B gen er nok til at dominere farven. hvis øjenfarven skal blive blå er det altså nødvendigt at gensammensætningen hedder (bb).

# data[].attributes.body
De gener, der koder for for genotypen – altså et

individs gen-besætning mht. en bestemt arveegenskab

- kaldes for genotypen. I stedet for at

opskrive de ofte flere tusinde nukleotider lange

sekvenser, som et gen kan bestå af, tildeles generne

I sin enkleste form kunne bogstavet ”A” beskrive

et bestemt gen, mens bogstavet ”B” kunne

beskrive et andet.

Fænotypen:
Begrebet Fænotype dækker over de gener som "kan ses". At have brune øjne er derfor en fænotype, som dannes ud fra genernes nukleotid sammensætning. Genernes

placering i genomet har betydning for fænotypen. Det kaldes genernes positionseffekt. Individer med samme genotype kan således have forskellig fænotype, fordi de varierer mht. genernes placering i genomet

hvis man sammenligner fænotypen med genotypen kunne man f.eks. sige at genotypen ville beskrives som BB (hvis det var brune øjne) og fænotypen så bare beskrives som brune øjne

# data[].attributes.body
hvis du har to identiske allelle gener, eks. to gener for brun øjenfarve, er man Homozygot.

# data[].attributes.body
hvis du har to ikke identiske allelle gener, eks. to gener for brun øjenfarve, er man Heterozygot.

# data[].attributes.body
Allelle gener, gener for samme egenskab, f.eks. øjenfarve. De er er placeret på det samme sted på hvert homologe kromosom, dette sted kaldes Lokus. (se figur 21.2)

# data[].attributes.body
Kønskromosomer er det kromosom der bestemmer kønnet for et individ. En del af arveegenskaberne er tilknyttet kønskromosomerne, især på det store X-kromosom som er et ottende største kromosom. Egenskaber tilknyttet X-kromosomet opfører sig anderledes hos kvinder end hos mænd. Dette hænger sammen med, at kvinder har to X-kromosomer hvorimod mænd kun har ét X-kromosom men derudover også et Y-kromosom.

# data[].attributes.body
Mennesket har 23 kromosom par hvoraf de 22 af den er autosomer eller autosomale kromosomer. Autosomerne er ens for begge køn, mens kønskromosomerne varierer. Alle Autosomer er homologe, hvilket betyder at de koder for de samme arveegenskaber.

# data[].attributes.body
Heterologe kromosomer er kromosompar der ikke er ens. Dvs. at de ikke indeholder gener som koder for de samme arveegenskaber. Et eksempel er kønskromosomet for mænd (Y og X kromosomet).

# data[].attributes.body
De to kromosomer i et par kaldes for homologe

kromosomer, og de indeholder gener for samme

arveegenskaber. Med andre ord findes alle

gener i (mindst) to eksemplarer – et fra faderen

og et fra moderen.