# data[].attributes.headline
אופל אוצרי :

# data[].attributes.subject
אופל אוצרי :

# data[].attributes.body
ג''ג עוסקת בהרי געש

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
פורטל עובדי הוראה | מרחב פדגוגי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
התפרצות געשית

התפרצות געשית היא תהליך שבו פורצת מַגְמָה מסדקים בקרום כדור הארץ אל פני השטח ונוצרים הרי געש. המַגְמָה היא חומר סלעי מותך המכיל תמיסות סיליקטיות בטמפרטורה גבוהה ומקורה בקרום כדור הארץ. צפיפות המַגְמָה נמוכה יחסית לסלעי הקרום ולכן היא נוטה לעלות כלפי מעלה. כאשר נחסמת דרכה על ידי סלעי הקרום מתחילה המַגְמָה להצטבר במאגר הנקרא תא מַגְמָה. תא מַגְמָה מלא יוצר לחץ רב על הסלעים המקיפים אותו, וכאשר נוצרים בהם סדקים הם משמשים צינורות הזנה שדרכם פורצת המַגְמָה אל פני השטח. במהלך ההתפרצות נפלטים מן הסדק חומרים שונים, שקצתם נוחתים סמוך ויוצרים מסביב לסדק סוללה של רסק סלעים, לַבָּה ואפר. כל התפרצות גורמת להיווצרות חומר נוסף המגביה ומעבה את ההר, כך מתפתח הר געש בצורת חרוט.

החומרים המשתחררים

החומרים המשתחררים במהלך התפרצות געשית הם מַגְמָה, גזים ואדי המים שהיו כלואים בה. גם הסלעים הבונים את תא המַגְמָה ואת צינור ההזנה נדחפים החוצה מפאת הלחץ הרב. השתחררותם יוצרת תוצרים געשיים: לבה, חומרים פירוקלסטיים, אבק, אפר געשי, פצצות געשיות, גזים רעילים ועוד. פליטת הלבה, האפר והסלעים יוצרת הרי געש במבנים שונים. המבנה נובע מסוג ההתפרצות ומהאופן שבו תוצריה מצטברים סביב הלוע: חרוט געשי, חרוט אפר, הר געש שכבתי, רמה געשית וכד'.
הרי געש מצויים גם מתחת לפני השטח דוגמת הר געש תת ימי והר געש תת קרחוני.

סוגי התפרצות

הרי געש נבדלים זה מזה בסוג ההתפרצות:
התפרצות הוואינית - האיים הגעשיים של הוואי נוטים שלא להתפרץ בעצמה אלא לפלוט זרמים חלשים של לבה.
התפרצות סטרומבוליאנית - האי הגעשי סטרומבולי מתאפיין בפליטת לבה צמיגה יותר מזו של איי הוואי ומדי פעם בפעם נפלטים ממנו גם ענני אפר.
התפרצות וולקנית - הר הגעש באי וולקנו מתאפיין בעמוד התפרצות צפוף, כהה וגבוה, בפליטת לבה צמיגה ובהתפרצות פריאטו-מגמטית הגורמת לרעשי פיצוץ.
התפרצות פלאנית - הר הגעש פלה במרטיניק דומה בתכונותיו לוולקנו ומתאפיין בלבה ריוליטית או אנדזיטית צמיגה היוצרת כיפה געשית.
התפרצות פליניאנית - התפרצות זו מתאפיינת בעמוד סמיך של גז ואפר לגובה של יותר מ-25 ק"מ, בפליטת כמות רבה של פומיס, בהתפוצצויות סוערות ובזרמים פירוקלסטיים כבדים.

החומר הנפלט

החומר הנפלט בהתפרצויות געשיות שונה בעצמתו ובדרך התפרצותו:
קילוח - לבה דלילה הזורמת במורד הר הגעש בקילוחים שאינם מתפרצים.
מזרקות - קילוחי לבה עזים הנזרקים לגובה המגיע אף למאות מטרים.
עמוד התפרצות - כאשר המַגְמָה הנפלטת סמיכה וצמיגה היא כולאת בתוכה גז בלחץ גבוה. במהלך שחרור הגז נפלטת המַגְמָה בעצמה בעמוד גבוה של אפר געשי דמוי פטרייה ונשמעים קולות פיצוץ.

תדירות הפעילות

הר געש פעיל פולט לבה, אדים או אפר געשי בתכיפות או בתדירות קבועה. גם כאשר לא מתרחשת פליטה, הר הגעש ייחשב פעיל אם הטמפרטורה של לועו גבוהה יחסית לזו של סלעי הסביבה.
הר געש רדום אינו מתפרץ בקביעות או מתפרץ לעתים רחוקות. עם זה יש להתייחס בזהירות להגדרה לאחר שהרי געש שנחשבו כבויים הפתיעו בהתפרצויות עזות.
הר געש כבוי אינו מתפרץ עוד או שחלפו מיליוני שנים מאז התפרץ.

# data[].attributes.attachment_link.title
הרי געש | גאוגרפיה - אדם וסביבה חטיבת ביניים | מרחב פדגוגי | משרד החינוך

# data[].attributes.attachment_link.description
התפרצות געשית היא תהליך שבו פורצת מַגְמָה מסדקים בקרום כדור הארץ אל פני השטח ונוצרים הרי געש. המַגְמָה היא חומר סלעי מותך המכיל תמיסות סיליקטיות בטמפרטורה גבוהה ומקורה בקרום כדור הארץ. צפיפות המַגְמָה נמוכה יחסית לסלעי הקרום ולכן היא נוטה לעלות כלפי מעלה. כאשר נחסמת דרכה על ידי סלעי הקרום מתחילה המַגְמָה להצטבר במאגר הנקרא תא מַגְמָה.

# data[].attributes.headline
סקר בדק: מי טיפל במשבר הקורונה יותר טוב - ביבי או בנט? 

# data[].attributes.subject
סקר בדק: מי טיפל במשבר הקורונה יותר טוב - ביבי או בנט? 

# data[].attributes.body
יובל גלילי ז3 ❤️

# data[].attributes.body
ירין שאבי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
רעש בעוצמה 7 היכה ליד אקפולקו שלחופי האוקיינוס השקט, וגרם למפולות סלעים על כבישים ולקריסת עצים. במקסיקו סיטי כבה החשמל בחלק מהשכונות ותושבים רצו החוצה בבהלה. לפחות אדם אחד נהרג, מעמוד שנפל עליו

# data[].attributes.attachment_link.title
רעידת אדמה חזקה בדרום מקסיקו, בניינים רעדו בבירה

# data[].attributes.attachment_link.description
רעש בעוצמה 7 היכה ליד אקפולקו שלחופי האוקיינוס השקט, וגרם למפולות סלעים על כבישים ולקריסת עצים. במקסיקו סיטי כבה החשמל בחלק מהשכונות ותושבים רצו החוצה בבהלה. לפחות אדם אחד נהרג, מעמוד שנפל עליו

# data[].attributes.attachment_link.title
לימודי גיאוגרפיה

# data[].attributes.headline
 נגיף הפילומה:

# data[].attributes.subject
 נגיף הפילומה:

# data[].attributes.body
פילומה היא מחלת המין הנפוצה ביותר בעולם המערבי, ומחקרים שנערכו בארצות הברית הראו שכ-26.8% מבני האדם בגילאים 14–59 הם נשאים של הנגיף בכל זמן נתון וכי עד גיל 50 יידבקו 80% מהאמריקאים בלפחות סוג אחד של הנגיף. עם זאת, שכיחות הנגיף נמוכה בהרבה בקרב אנשים המקיימים חיי מין מונוגמיים.
נועה אסולין

# data[].attributes.headline
שטפונות באירופה:

# data[].attributes.subject
שטפונות באירופה:

# data[].attributes.body
https://www.globes.co.il/news/article.aspx?did=1001378435
נויה אבן ואווה אהרונוב

# data[].attributes.headline
לירז קורקוס 

# data[].attributes.subject
לירז קורקוס 

# data[].attributes.body
לאחר אלפי שנים, הר געש שהיה עד עכשיו רדום- התפרץ ברחבי איסלנד, וכיסה שטח רחב מאוד מהאדמה. למרות המקרה, לא הייתה סכנה מיידית לתושבים כי קצב ההתפרצות היה איטי.

# data[].attributes.body
דני גולטוין

# data[].attributes.headline
אלבינה דבורצוב 

# data[].attributes.subject
אלבינה דבורצוב 

# data[].attributes.body
https://m.ynet.co.il/articles/r1t00sjxnk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הר הגעש קומברה ויאחה באיים הקנריים ממשיך לפלוט לבה, וכעת, כשהגיעה לאוקיינוס, היא עלולה לגרום לפיצוצים ולפליטת גזים רעילים. יותר מ-600 בתים נהרסו, מדריד תעביר סיוע של מיליונים לתושבים שנותרו ללא קורת גג

הכריזה אתמול בצהריים (שלישי) על , שבו מתחוללת זה יותר משבוע , אזור אסון - צעד בירוקרטי שיאפשר לה להעביר סיוע חירום לאי. הממשלה הספרדית הודיעה על חבילת סיוע ראשונה בשווי 10.5 מיליון אירו, שכ-5 מיליון מתוכם ישמשו את התושבים לקניית בתים והשאר לקניית רכוש ופריטים חיוניים נוספים.

פורסם לראשונה: 18:12, 28.09.21

# data[].attributes.attachment_link.title
התפרצות הר הגעש: ספרד הכריזה מצב חירום, הלבה הגיעה לים

# data[].attributes.attachment_link.description
הר הגעש קומברה ויאחה באיים הקנריים ממשיך לפלוט לבה, וכעת, כשהגיעה לאוקיינוס, היא עלולה לגרום לפיצוצים ולפליטת גזים רעילים. יותר מ-600 בתים נהרסו, מדריד תעביר סיוע של מיליונים לתושבים שנותרו ללא קורת גג הכריזה אתמול בצהריים (שלישי) על , שבו מתחוללת זה יותר משבוע , אזור אסון - צעד בירוקרטי שיאפשר לה להעביר סיוע חירום לאי.

# data[].attributes.body
חן מזרחי

# data[].attributes.headline
רעידת אדמה -תושבים מפוניםהרוג ונזק רב ברעידת אדמה בכרתים שביווןרעידת אדמה בנפאל, ארכיוןרעידת אדמה בנפאל, ארכיון (צילום: Shutterstock)ברעידת אדמה חזקה שהורגשה היום בכרתים שביוון נהרג אדם אחד לפחות, ונזק רב נגרם למבנים באי. הרשויות ביוון החלו בפינוי מבתים מחשש לקריסה וחשש לרעשי משנה (בעולם)ציקי ברנד

# data[].attributes.subject
רעידת אדמה -תושבים מפוניםהרוג ונזק רב ברעידת אדמה בכרתים שביווןרעידת אדמה בנפאל, ארכיוןרעידת אדמה בנפאל, ארכיון (צילום: Shutterstock)ברעידת אדמה חזקה שהורגשה היום בכרתים שביוון נהרג אדם אחד לפחות, ונזק רב נגרם למבנים באי. הרשויות ביוון החלו בפינוי מבתים מחשש לקריסה וחשש לרעשי משנה (בעולם)ציקי ברנד

# data[].attributes.body
עומר דון

# data[].attributes.body
https://news.walla.co.il/item/3445678

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
החום הכבד וסופות ברקים הובילו לעשרות שריפות במערב המדינה. העיירה לייטון, שם נמדדה הטמרפטורה הגבוהה ביותר בהיסטוריה של קנדה, עלה באש וכל תושביו התפנו. הממשלה תשלח מטוסים צבאיים לסיוע בהשגת שליטה על האש

בווידאו: העיירה לייטון, ששברה את שיאי החום בקנדה, עולה באש (רויטרס)

יותר מ-130 שריפות מתפשטות היום (שבת) במערב קנדה בעקבות גל החום החריג. ממשלת קנדה הודיעה שתשלח מטוסים צבאיים כדי לסייע במאמצים להשגת שליטה על השריפות, שמתעצמות על ידי סופות ברקים, וצוברות תאוצה באזור קולומביה הבריטית.

מוקדם יותר השבוע, תושבי העיירה לייטון נאלצו להתפנות מבתיהם, אחרי שבאזור נרשמה השבוע הטמפרטורה הגבוהה ביותר אי פעם בקנדה - 49.6 מעלות, בשבירת שיא בפעם השלישית בתוך כמה ימים. הכפר, שנמצא כ-260 ק"מ מצפון-מזרח לוונקובר, עלה בלהבות, ו-250 התושבים ברחו כשהם מותירים אחריהם את רכושם. "בתוך רבע שעה כל המקום בער", סיפר ראש העיר.

שירותי הכיבוי בקולומביה הבריטית דיווחו על 136 שריפות באזור, אחרי כ-12 אלף מכות ברק יום קודם לכן. מאות אנשים קיבלו התרעה שייתכן שיתבקשו לעזוב את בתיהם. דרכים מרכזיות נחסמו לתנועה.

השר לביטחון הציבור, ביל בלייר, אמר כי מזג האוויר והשריפות יש השפעה "הרסנית" ו"חסרת תקדים" על קולומביה הבריטית. "השריפות מראות שאנחנו בשלבים הראשונים של מה שמתגלה כקיץ ארוך ומאתגר", אמר.

גורמי בריאות במדינה שיערו שלחום הקיצוני היה חלק ב-719 מקרי מוות פתאומיים שנרשמו בשבוע החולף. "רבים ממקרי המוות היו של קשישים שחיים לבדם בדירות עם אוורור מינימלי".

# data[].attributes.attachment_link.title
קנדה: 130 שריפות פרצו בגל החום החריג, העיירה החמה במדינה עלתה באש - וואלה! חדשות

# data[].attributes.attachment_link.description
החום הכבד וסופות ברקים הובילו לעשרות שריפות במערב המדינה. העיירה לייטון, שם נמדדה הטמרפטורה הגבוהה ביותר בהיסטוריה של קנדה, עלה באש וכל תושביו התפנו. הממשלה תשלח מטוסים צבאיים לסיוע בהשגת שליטה על האש בווידאו: העיירה לייטון, ששברה את שיאי החום בקנדה, עולה באש (רויטרס) יותר מ-130 שריפות מתפשטות היום (שבת) במערב קנדה בעקבות גל החום החריג.

# data[].attributes.body
אריאל רוכנברג

# data[].attributes.headline
איתי שחר ותבל חזן

# data[].attributes.subject
איתי שחר ותבל חזן

# data[].attributes.body
https://m.ynet.co.il/articles/BylbzL4Du

# data[].attributes.body
https://he.m.wikipedia.org/wiki/%D7%94%D7%A1%D7%9B%D7%9D_%D7%94%D7%A9%D7%9C%D7%95%D7%9D_%D7%91%D7%99%D7%9F_%D7%99%D7%A9%D7%A8%D7%90%D7%9C_%D7%9C%D7%9E%D7%A6%D7%A8%D7%99%D7%9D#

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הסכם שנחתם על ידי נשיא מצרים אנואר סאדאת, ראש ממשלת ישראל מנחם בגין ונשיא ארצות הברית ג'ימי קרטר, על מדשאות הבית הלבן ב-26 במרץ 1979

הסכם השלום בין ישראל למצרים הוא הסכם שנחתם על ידי נשיא מצרים אנואר סאדאת, ראש ממשלת ישראל מנחם בגין ונשיא ארצות הברית ג'ימי קרטר, על מדשאות הבית הלבן ב- 26 במרץ 1979. חתימת ההסכם הייתה אחד מרגעי השיא בתהליך שהחל עם ביקור נשיא מצרים סאדאת בישראל בנובמבר 1977 ונאומו ב כנסת, והסתיים ב- 1982 עם השלמת פינוי חצי האי סיני והעברתו לידי מצרים.

מהקמת המדינה עד לחתימת הסכם השלום, שרר בין ישראל למצרים מצב מלחמה. ישראל ומצרים נלחמו זו בזו ב מלחמת העצמאות, ב מבצע קדש, ב מלחמת ששת הימים, ב מלחמת ההתשה וב מלחמת יום הכיפורים. בתום מלחמת יום הכיפורים, ב- 11 בנובמבר 1973, נחתם הסכם הפסקת אש בין שתי המדינות. ב- 21 בדצמבר באותה השנה נערכה ב ז'נבה ועידה בינלאומית שבעקבותיה נחתמו הסכם הפרדת הכוחות בין ישראל למצרים.

בספטמבר 1975, בתקופת ממשלתו הראשונה של יצחק רבין, חתמו ישראל ומצרים על הסכם הביניים, שבו הצהירו המדינות כי "הן נחושות בהחלטתן להגיע לכלל הסדר שלום סופי וצודק באמצעות משא-ומתן." כן התחייבו המדינות שלא לנקוט באיום בשימוש בכוח והצהירו כי הסכסוך ביניהן וב מזרח התיכון לא ייפתר בכוח אלא בדרכי שלום. ישראל התחייבה להעביר למצרים את שדה הנפט ב אבו רודס. בהצבעה בכנסת 70 ח"כים תמכו בהסכם זה ו-43 התנגדו; בראש המתנגדים עמד מנחם בגין.

ב- 9 בנובמבר 1977 הודיע סאדאת בנאום ארוך בפני חברי מועצת העם המצרי על נכונותו להגיע ל כנסת ב ירושלים כדי לדון על שלום עם ישראל. הצהרתו של נשיא מצרים עוררה תגובות סוערות ב עולם הערבי, בעיקר במדינות שהוגדרו מאוחר יותר כחזית הסירוב: סוריה, לוב, עיראק ו אלג'יריה. גם מבית נתקל הנשיא סאדאת בהתנגדות, שבאה לידי ביטוי ב התפטרות שר החוץ שלו. יומיים אחר כך הזמין ראש הממשלה מנחם בגין באופן רשמי את הנשיא סאדאת לבקר בירושלים.

להכרזה זו קדמו מגעים החשאיים שנוהלו עם מצרים על ידי ראש הממשלה מנחם בגין, " המוסד" הכפוף לו ו שר החוץ משה דיין. מגעים אלו הוסתרו מ ראש אמ"ן שלמה גזית (שהיה אחראי להעריך את כוונות סאדאת ומשמעות פעולותיו), מה רמטכ"ל מוטה גור, ומ שר הביטחון עזר ויצמן. הסתרת מידע חיוני זה תרמה להתרעה של חטיבת המחקר שהעריכה כי ביקור סאדאת יסודו במזימה מצרית נוספת. הערכה זאת הובילה את הרמטכ"ל, מוטה גור, להזהיר את ראש הממשלה מנחם בגין מפני כוונותיו התוקפניות של סאדאת, יומיים לפני הגעתו. בעקבות אזהרתו המוטעית ספג הרמטכ"ל מוטה גור נזיפה רועמת ופומבית מפיו של שר הביטחון עזר ויצמן.

ישראל כולה נערכה לביקור, שזכה לשם הקוד 'מבצע שער'. עשרות אלפי שוטרים ואנשי צבא איבטחו אותו. ב- 19 בנובמבר 1977, בשעה תשע בערב, נחת סאדאת בישראל והפך בכך למנהיג הערבי הראשון שבא לביקור רשמי בישראל. סאדאת זכה לקבלת פנים רשמית על אף ששתי המדינות היו עדיין, פורמלית, במצב של מלחמה. ב- 20 בנובמבר 1977, נאם הנשיא סאדאת ב מליאת הכנסת. במהלך שלושת הימים בהם שהה סאדאת בישראל ביקר ב" יד ושם", השתתף בישיבות של סיעות הכנסת, התפלל ב מסגד אל-אקצא ונפגש מספר פעמים עם מנחם בגין.

לאחר ביקורו של סאדאת בישראל נפתחה ב- 14 בדצמבר 1977 ועידת שלום במלון 'מינה האוס' בקהיר בהשתתפות נציגי ישראל, מצרים, ארצות הברית ומשקיף מהאו"ם (ראש המשלחת הישראלית היה אליהו בן-אלישר).[1][2]לאחר סיום הוועידה יצא מנחם בגין לביקור גומלין בעיר אסמאעיליה ב- 25 בדצמבר 1977 ושם נערכה ועידת פסגה בהשתתפותם של בגין וסאדאת. לאחר מכן החלו שיחות שלום ישירות בין ישראל ומצרים בתיווך ארצות הברית. שיחות אלה נשאו פרי וב- 17 בספטמבר 1978 נחתמו הסכמי קמפ דייוויד; הסכם מסגרת לשלום במזרח התיכון והסכם מסגרת לכריתת חוזה שלום בין מצרים וישראל. הכנסת אישרה את הסכמי קמפ דייוויד ב- 27 בספטמבר 1978 כש-84 חברי הכנסת תמכו, 19 התנגדו ו-17 נמנעו.

ההסכם מורה על סיום מצב המלחמה בין ישראל למצרים, קובע את ה גבול הקבוע בין שתי המדינות, מורה על פירוז אזור הגבול ועל דילול כוחות הצבא ב סיני, וכן על כינון יחסי שכנות נורמליים כמקובל ב משפט הבינלאומי. כמו כן מורה ההסכם על הקמת כוח צבאי רב-לאומי שיפקח על ביצוע ההסכם בסיני. ההסכם מכיל נספח העוסק במתן שלטון עצמי ל פלסטינים ב רצועת עזה וב יהודה והשומרון.[3] נספח זה הוא החלק היחיד בהסכם שלא יושם בסופו של דבר.

הכנסת אישרה את ההסכם ב- 22 במרץ 1979 ברוב של 95 בעד ו-18 נגד. שבועיים קודם לכן ביקר בישראל נשיא ארצות הברית, ג'ימי קרטר, ונאם בכנסת אודות מחויבותה של ארצות הברית לסיוע בהשגת ההסכם ובשמירה עליו.[4]

טקס החתימה על חוזה השלום בין ישראל למצרים נערך ב- 26 במרץ 1979 על המדשאה הצפונית של הבית הלבן, בנוכחותם של כ-1,500 מוזמנים ובמעמדם של ג'ימי קרטר נשיא ארצות הברית, מנחם בגין ראש ממשלת ישראל ו אנואר סאדאת נשיא מצרים. הטקס החל בנגינת ההמנונים של שלוש המדינות ונמשך כ-45 דקות.

ב- 27 במאי 1979 הגיע סאדאת לבאר שבע יחד עם סגנו חוסני מובארכ וראש הממשלה המצרי, מוסטפא ח'ליל. הוא התקבל על ידי נשיא המדינה, יצחק נבון, וראש הממשלה, מנחם בגין. לאחר קבלת פנים בכניסה ל בניין העירייה, התכנסה הפמליה המצרית באולם מועצת העירייה למפגש משותף עם חברי מועצת העירייה, ששיאו היה חתימה משותפת על מגילת השלום. בהמשך ביקר סאדאת גם ב אוניברסיטת בן-גוריון.[5][6][7][8]

בספטמבר 1979 ערך הנשיא המצרי אנואר סאדאת ביקור נוסף בישראל, שבמהלכו הגיע ב יאכטה הנשיאותית אל-חוריה עם אשתו גברת ג'יהן סאדאת ובתו לנמל חיפה. והתקבל על ידי הנשיא יצחק נבון וראש הממשלה מנחם בגין. הנשיא סאדאת ביקר בעיר ונאם במלון דן כרמל.[10] אנשי חיל הים המצרי מהיאכטה בליווי משחתת וספינת טילים התקבלו כאורחים של חיל הים הישראלי ונערך לכבודם נשף במועדון הוועד למען החייל בהר הכרמל.

המונח "הנסיגה מסיני" מפנה לכאן. לערך העוסק בנסיגות נוספות של צה"ל מסיני, ראו נסיגת צה"ל מסיני.

הגבול שנקבע בהסכם הוא הגבול שנקבע וסומן בהסכם בין האימפריה העות'מאנית ל אימפריה הבריטית בשנת 1906 (ידוע גם כ קו עקבה רפיח). גבול זה שימש כקו הפסקת האש בין ישראל למצרים בין השנים 1949 - 1967, למעט רצועת עזה שנשלטה אז בידי מצרים. משנת 1967 ועד 1982 שלטה ישראל ברוב חלקי חצי האי סיני. פינוי סיני היה החלק הקשה ביותר בהסכם עבור ישראל: בסיני הוקמו יישובים ישראליים - הגדול שבהם, ימית, בצפון מזרח סיני - וכן בסיסי צבא גדולים. המרחב האווירי של סיני שימש לאימוני חיל האוויר, ומשדות הנפט בסיני הופק נפט שהקל על משק האנרגיה הישראלי. בתקופה מסוימת מדינת ישראל אף מכרה נפט מסיני.

במימונה של ארצות הברית הועברו הבסיסים החשובים של צה"ל מסיני אל הנגב. ארצות הברית אף התחילה להעניק סיוע קבוע לישראל בעקבות החתימה על ההסכם. פינוי היישובים היה מסובך יותר הן בשל הנזק שנגרם לתושבים עצמם, והן בשל דעת הקהל שראתה בכך ניגוד לערכי ההתיישבות הציונית. התושבים שפונו מבתיהם היו זכאים לפיצוי כספי. עם זאת, חלקם פונו בכוח לאחר שהתבצרו בבתיהם. בהסכם השלום נקבע תחילה שהיישובים יועברו למצרים בשלמותם תמורת תשלום, ואולם בסופו של דבר הוחלט להרוס את היישובים עד היסוד, כדי למנוע ניסיונות של תושבים ישראלים לחזור אליהם לפני השלמת הפינוי, וכדי שהמצרים לא יישבו מקומות אלו הסמוכים לגבול.

פינוי סיני על ידי ישראל על פי הסכם השלום נעשה בשני שלבים: בינואר 1980 נסוגה ישראל מן הקווים בהם ניצבה בעקבות הסכם הביניים עם מצרים מ-1975 אל מעבר לקו שנמתח לאורך חצי האי, מ אל עריש שבצפונו ועד ל ראס מוחמד שליד שארם א-שייח' שבדרומו.[11] באפריל 1982 פינתה ישראל את יתרת שטח סיני, למעט אזור טאבה (שפונה מספר שנים מאוחר יותר - ראו להלן).

חוגי הימין הקימו את " התנועה לעצירת הנסיגה מסיני" והצליחו להביא אלפי אנשים אל היישובים שנועדו לפינוי. ב- 1 באפריל, לאחר שפונו אופירה ומתקני הצבא שבסיני, הוכרזה העיר ימית כ שטח צבאי סגור. ב- 19 באפריל 1982 החל המאבק לפינוי ימית כשהחיילים באו לפנות את תושבי העיר ואלפי תומכיהם. התושבים ותומכיהם התבצרו בבתים, על גגות, ובמרתפים. אלפי חיילים וחיילות (לפינוי נשים וילדים) הגיעו. הם פינו את האנשים בעזרת כלובים, זרנוקי מים וקצף ועוד. המתנגדים הטיחו לעבר החיילים כלים שונים, כבלו עצמם בשלשלאות ברזל ואיימו לפוצץ את עצמם עם בלוני גז. לאחר כשבוע הושלם הפינוי ו דחפורי צה"ל החלו בהריסת הבתים. במהלך שבוע הפינוי צחי הנגבי ועוד מספר צעירים, עלו על אנדרטת אוגדת הפלדה והתבצרו במקום. קציני הצבא והממשל ביקשו מהם לרדת. לאחר ששוכנעו לרדת, הוציאו את ספרי התורה ו קרעו בבגדם. הם נשבעו אמונים לעיר ויצאו בתהלוכה עגומה מהעיר השוממה. חוץ ממקרה זה, התבצרו באחד המקלטים כעשרים סטודנטים פעילי תנועת כ"ך אשר איימו להתאבד בעזרת גלולות ציאניד והקיפו עצמם בבלוני גז ובבקבוקי בנזין. מאיר כהנא, ראש תנועת כ"ך בא מניו יורק והוטס ישירות מנתב"ג ב מסוק לדבר על לבם, כמו כן הרב הראשי לישראל, שלמה גורן, לבסוף עקב לחץ המפנים ובקשת מנהיגם הצליחו להניא אותם ממעשה זה והם התפנו בכוחות עצמם.

תמונות הפינוי הקשות; הן של המפונים בכאבם והן של חיילי צה"ל המותקפים על ידי חלק מהמתיישבים, חוללו סערה ציבורית בישראל. אולם, תמיכתן של רוב המפלגות והארגונים הפוליטיים בהסכם הביאה בסופו של דבר לקבלתו על ידי רוב הציבור הישראלי. ראש ממשלת ישראל, מנחם בגין, הגן על הסכם השלום ואמר במרץ 1982: "אנחנו נלחמים היום על השלום. אשרינו שזכינו לזה. כן, יש קשיים בשלום, יש; יש מכאובים בשלום, יש; יש קורבנות למען השלום, יש; כולם עדיפים מקורבנות המלחמה!"[12]

קושי מיוחד התעורר בקביעת הגבול ב מפרץ אילת. סימון הגבול במפות משנת 1906 לא היה ברור. לדעת ישראל האזור המכונה טאבה ונמצא מערבית ל אילת נמצא בשטחה, ולכן היא לא נסוגה ממנו, ואפשרה בו הקמת בית מלון ומתקני תיירות ישראליים. מצרים טענה כי הגבול עובר ממזרח לטאבה ותבעה נסיגה ישראלית מהאזור. אף על פי שמדובר בשטח קטן ביותר, הפך הסכסוך עליו למשבר בין המדינות. הפתרון היה בוררות בינלאומית, שקבעה שהשטח שייך למצרים. ישראל הגיעה להסכם עם מצרים על-פיו המלון ומתקני התיירות יישארו בידי בעליהם הישראלים, אולם אלה הזדרזו למכור אותם זמן קצר לאחר העברת השטח למצרים. הסכם נוסף שהושג בעקבות משבר טאבה הביא להקמת מעבר גבול במקום שפתוח 24 שעות ביממה ומאפשר מעבר חופשי של תיירים מסיני לאילת. על-פי הסכם זה רשאים ישראלים לבקר במזרח סיני ב דרכון בלבד, בלא צורך ב וויזה, לתקופה של עד 14 יום. המלון הישראלי וכפר הנופש של רפי נלסון מהווים במשותף את המתחם של הילטון טאבה.

רצועת עזה נשארה בידי ישראל, אף על פי שהייתה בשליטת מצרים לפני מלחמת ששת הימים. המצרים כבשו את רצועת עזה ב מלחמת העצמאות, אולם לא סיפחו אותה למצרים, ולא ראו בה חלק ממצרים. לפיכך, הם לא היו מעוניינים בהחזרתה לשלטון מצרי במסגרת הסכמי השלום. גם ישראל לא סיפחה את רצועת עזה לשטחה, לא לפני הסכמי השלום ולא אחריהם, ולמעשה נוצר מצב שבו רצועת עזה אינה שייכת לשום מדינה ריבונית, אף כי היא נשלטת בידי הממשל הצבאי של צה"ל. הסכם השלום הכיל נספח שהורה על הקמת שלטון עצמי אוטונומי ברצועת עזה, אולם נספח זה לא יושם בסופו של דבר. מצב זה המשיך להתקיים עד לחתימת הסכם אוסלו בשנת 1993, שבו הונהגה אוטונומיה פלסטינית ברוב שטח הרצועה, במתכונת שונה מזו שנוסחה בהסכם השלום עם מצרים.

חלוקת העיר רפיח עריכה

בעיה מיוחדת נוצרה בעיר הפלסטינית רפיח. עיר זו הלכה וגדלה והתפשטה אל מעבר לגבול הבינלאומי, כיוון שמיקומו היה חסר משמעות בין השנים 1948-1982. עם נסיגת ישראל מסיני נחצתה העיר ונחלקה בין מצרים לרצועת עזה. תחילה הוצבה גדר פשוטה במרכזו של הרחוב שנקבע כקו הגבול ואשר עבר בלב העיר רפיח. בהמשך, עקב הפיכת קו הגבול למוקד מתיחות על רקע האינתיפאדה (ראו להלן) ועל רקע ההברחות הרבות שהתבצעו במקום, הורחבה רצועת הגבול, הוקמו מכשולים לאורכה ואזור זה הפך לחלק מרכזי מ ציר פילדלפי.

תוכנית ההתנתקות עריכה

במסגרת " תוכנית ההתנתקות" הסיגה ישראל את כל כוחות הצבא והאזרחים הישראלים מרצועת עזה וביטלה את הממשל הצבאי בה (אוגוסט-ספטמבר 2005). השליטה ברצועת עזה נותרה של הרשות הפלסטינית באופן בלעדי, אף־על־פי שהיא אינה מוכרת כמדינה. מעמדה הבינלאומי של רצועת עזה כיום הוא, אם כן, לא ברור. על-פי הסכם מיוחד שנחתם בין ישראל למצרים, הוצבו 750 שוטרים מצרים על הגבול בין רצועת עזה למצרים ("ציר פילדלפי"), שתפקידם למנוע הברחות של נשק ו סמים או מעבר של "מבוקשים" בין מצרים לרצועה. בימים הראשונים לביצוע ההסכם, נפרץ הגבול לחלוטין, והכוחות המצריים לא הצליחו להשתלט על הפלסטינים שעברו בין שני חלקי העיר רפיח. בישראל היו שמתחו ביקורת על ההסכם בטענה שהוא משנה את ה סטטוס קוו שעוצב בהסכמי השלום, ופותח פתח לשינויים לא-רצויים אחרים בעתיד.

ההסכם עורר מחלוקות רבות בציבור הישראלי, שחלקן עדיין רלוונטיות. נוצר תקדים שעל-פיו ישראל מוותרת על שטחים תמורת שלום ומפנה עבור כך יישובים ישראלים. התמונות הקשות שיצר הפינוי מסיני עוררו סערה רגשית ציבורית בישראל, אולם הזמן והתמיכה הרחבה יחסית שההסכם זכה לה מצד מרבית המפלגות והארגונים הפוליטיים הביא לקבלתו כעובדה מוגמרת. המשא ומתן עם סוריה שהחל ב וועידת מדריד בשנת 1991 עורר אף הוא שאלות בנוגע למחויבותה של ישראל לתקדים המצרי. יש המפקפקים בנכונות הגדרתו כהסכם שלום אמיתי, כמו למשל היסטוריון ה אסלאם פרופ' משה שרון, שטוען, כי בהתאם למסורת האסלאמית שאיננה מאפשרת כריתת ברית עם שאינם מוסלמים, זהו למעשה הסכם הפסקת אש ארוך טווח, ובכוונת המצרים לחדש את המלחמה בישראל בבוא העת [דרוש מקור] .

מבחינה מדינית וצבאית ההסכם נחשב להצלחה, כיוון שהוא סיים לחלוטין את מצב המלחמה בין ישראל למצרים, והגבול נשאר בעיקרו שקט. על אף העובדה שמצב המלחמה בין ישראל ליתר מדינות ערב נמשך זמן רב לאחר חתימת ההסכם, ואף הוחרף בתקופת מלחמת לבנון הראשונה ("שלום הגליל") ובתקופת האינתיפאדה, ההסכם עם מצרים נשמר בקפדנות. אמנם מצרים החזירה את שגרירה מתל אביב פעמיים: במחאה על פלישת ישראל ללבנון ב- 1982 ובעקבות התפרצותה של האינתיפאדה השנייה בשנת 2000, אולם הקפידה לשמור על התחייבויותיה הפורמליות במסגרת הסכם השלום.

מעברי הגבול בין המדינות הם מעבר הסחורות בניצנה ומעבר טאבה דרכו עוברים אנשים וסחורות בקלות יחסית. קטע הגבול בין מצרים לרצועת עזה שנמצא עד ספטמבר 2005 בשליטת צה"ל (" ציר פילדלפי"), עבר לשליטת מצרים לפי הסכם ישראלי-מצרי מיוחד. קטע זה של הגבול עובר בלב העיר רפיח הפלסטינית. בשנות ה-2000, וביתר שאת לאחר תוכנית ההתנתקות, שימש הגבול גורמים פלסטיניים ל הברחה של אמצעי לחימה ל רצועת עזה. בדצמבר 2006, לראשונה מאז חתימת הסכם השלום, חצה מחבל את הגבול בין המדינות וביצע פיגוע בעיר אילת.

התקווה ליצור שיתוף פעולה תרבותי וכלכלי, ברוח סעיף 3 של ההסכם, נכזבה בדרך־כלל. סופרים, עיתונאים ואנשי רוח במצרים מחרימים את ישראל - הם אינם מבקרים בה ואינם משתפים פעולה עם עמיתיהם הישראלים. אגודות מצריות רבות, בהן אגודת העיתונאים והאקדמאים, מחרימים באופן גורף כל קשר עם ישראל או ישראלים ואזרח מצרי לא יכול למעשה לבקר בישראל עקב הדרישה לוויזה מיוחדת - 'הפתק הצהוב'. יוצא דופן בולט הוא הסופר והמחזאי עלי סאלם (علي سالم) שביקר בישראל ב- 1994 ואף כתב ספר על הביקור: "מסע לישראל" (رحلة إلى إسرائيل, תורגם לעברית בידי דוד שגיב). בעקבות הביקור נעשה ניסיון להדיח את עלי סאלם מאגודת הסופרים המצרית, ניסיון שנכשל בשל בעיות פרוצדורליות. ב- 2005 הוזמן עלי סאלם לקבל תואר דוקטור לשם כבוד מ אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, אולם שלטונות מצרים מנעו ממנו לעבור את הגבול לישראל. עלי סאלם הביע זעם על כך שנמנע ממנו לקבל את התואר בישראל. למרות הסכמי השלום, ממשיכים כלי התקשורת הממסדיים במצרים בסיקור עוין כלפי ישראל הגובל לעיתים בהסתה וב אנטישמיות. כך לדוגמה הואשמה ישראל באחריות לפיגועים ב דהב וב שארם א-שייח' במספר יומונים מצריים הקשורים לשלטון. בחורף 2007 חלה החרפה ביחסים בין ישראל למצרים כאשר צצו בתקשורת המצרית אישומים חריפים כנגד ישראל וישראלים בדמות חשיפת רשת ריגול, האשמה מצרית מחודשת על הרג שבוייה על ידי צה"ל ב מלחמת ששת הימים, החדרת משאית רדיואקטיבית למצרים ועוד.

ה תיירות הישראלית בסיני משמשת מקור הכנסה חשוב למצרים והיא מקבלת עידוד מצרי, אולם כאמור כמעט ואין כניסה של תיירים מצריים לישראל בעיקר בשל הדרישה מהם להוציא אישור מיוחד מטעם שרותי הביטחון המצריים - 'הפתק הצהוב'. התקפות נגד תיירים ישראלים במצרים בוצעו כמה פעמים, המפורסמת שבהן קרתה בסיני זמן קצר לאחר הפינוי, ב ראס בורקה. ההתקפה בראס בורקה בוצעה על ידי חייל מצרי בודד, שהתאבד לאחר שנעצר בידי השלטונות המצריים. בישראל נמתחה ביקורת קשה על כך שהמצרים לא אפשרו להעביר פצועים ישראלים לבית החולים ב אילת בתואנות ביורוקרטיות, וכך עלה מספר הנספים. ב- 2004 אירעו שני פיגועים קשים בטאבה ובראס א-שיטן, באותם פיגועים נכנסו אמבולנסים ישראלים לשטחי חצי האי סיני ולאחר עיכובים ביורוקרטיים מסוימים חילצו את מאות הנפגעים לשטח ישראל. שני הפיגועים הללו בוצעו ככל הנראה על ידי שלוחה של ארגון אל-קאעידה, שנעזרה במקומיים. בעקבות הפיגועים בסיני והקושי היחסי שמערימים המצרים בהוצאת ויזת תייר לאזרחים ישראליים, חלה ירידה בתיירות הישראלית לסיני[דרוש מקור], וזו למצרים עצמה כמעט ופסקה כליל.

השפעה מיוחדת הייתה להסכם על ערביי ישראל, אשר לראשונה יכלו לבקר במדינה ערבית כלשהי באופן חופשי. הדבר הביא להקלה בהסתגרות שנכפתה עליהם עד אז. בזכות הסכם השלום הצליחו ערביי ישראל המוסלמים להגיע להסכם משולש מצרי-ירדני-ישראלי שמאפשר להם לעלות לרגל ל מכה שב ערב הסעודית באמצעות דרכונים ירדניים זמניים, שניתנים להם רק לצורך ה עלייה לרגל.

מבחינת מצרים סימן הסכם השלום שינוי דרמטי במדיניות החוץ והביטחון. מצרים ניתקה את עצמה מהעולם הערבי, הן בעצם ההכרה בישראל והן בהחלטתה לדאוג לאינטרסים שלה במנותק מהאינטרסים של יתר מדינות ערב. ההסכם יצר נתק בין מצרים ל ברית המועצות, שהיו עד אז בעלות ברית, והביא להתקרבות בין מצרים לארצות הברית, שהתבטאה בסיוע כלכלי וצבאי נרחב. ההסכם גרם נזק רב למעמדה של מצרים בעולם הערבי, ואף לסילוקה של מצרים מ הליגה הערבית, אולם שיפר את יחסיה עם ארצות המערב ולפיכך גם את מצבה הכלכלי. הציבור המצרי התקשה לקבל את ההכרה במדינת ישראל ואת הניתוק מהעולם הערבי, במיוחד לאור העובדה שמצרים הובילה עד אז מדיניות פאן-ערבית. בתוך מצרים עצמה התפתח ארגון טרור אסלאמי בשם הג'יהאד האסלאמי. סאדאת נלחם בו וב- 1981 נעצרו 1,600 פעילי הארגון.

בסוף אותה שנה, בעת שצפה ב מצעד השנתי שציין את "ניצחון מלחמת אוקטובר" נרצח סאדאת על ידי טרוריסטים של הג'יהאד האסלאמי המצרי, שהשתתפו במצעד כשהם לובשים מדי צבא, וכשהגיעו לבימת הכבוד קפצו מן המשאית הצבאית בה נסעו והתנפלו ביריות על בימת הכבוד. סאדאת נהרג, וסגנו חוסני מובארכ, שישב גם הוא על בימת המצעד ונפצע בלבד, התמנה לנשיא במקומו.

ב- 1989 התקבלה מצרים חזרה כחברה ב ליגה הערבית וגם מקומם של מוסדות הליגה הוחזר ל קהיר.

מדיניות השלום של ממשלת ישראל וביקור הנשיא סאדאת בירושלים,1977, פורסם באתר ארכיון המדינה במלאת 35 לביקור סאדאת בירושלים

נאום סאדאת בכנסת, באתר הכנסת

נאום מנחם בגין בעת ביקור סאדאת בכנסת, באתר הכנסת

נוסח ההסכם, באתר הכנסת

הקלטות: קטעים מנאומי סאדאת ובגין בכנסת ובטקס חתימת הסכם השלום, באתר ynet

רועי מנדל, משה דיין לסגן נשיא ארה"ב: נעלבתי מכם. שרון: לא ניסוג מיו"ש, תאבדו את המזה"ת, באתר ynet, 26 במרץ 2014

וידאו: חתימת הסכם השלום, באתר BBC

יעל הדר, מבט היסטורי: דעת הקהל על הסכם השלום בין ישראל למצרים, 1978-1982, באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה, 25 במרץ 2009

איתי אילנאי, ‏"אנחנו מוכנים ומזומנים לכונן איתכם יחסים נורמליים, כאלה שמתקיימים בין שכנים טובים", באתר "ידיעות אחרונות", 10 במרץ 2019

מאיר עמית, ‏הקרב על השלום, מערכות 269, יוני 1979

א', ‏השלום בעיני מצרים, מערכות 269, יוני 1979

רפאל איתן, ‏פקודת יום לחיילי צה"ל לרגל חתימת חוזה השלום ישראל - מצרים, מערכות 268, אפריל 1979

עכשיו או לעולם לא: ביקורו הגורלי של נשיא ארצות הברית ג'ימי קרטר בישראל, מארס 1979 - בדרך להסכם שלום בין ישראל למצרים, באתר "ישראל - הסיפור המתועד" של ארכיון המדינה

בלב כואב, אך בראש מורם" - עושים שלום - סיפורו של הסכם השלום בין ישראל למצרים, יולי 1978- מארס 1979, באתר של ארכיון המדינה

יונה אפרת, דן פתיר ודוד קמחי, עשר שנים לחוזה השלום בין ישראל ומצרים, "דפי אלעזר" מס' 12, יום עיון, מאי 1989

כנס טרומן לציון 40 שנה להסכם השלום ישראל-מצרים. בדוברים: ראובן ריבלין, דן מרידור, ברק מדינה, אלי פודה, אופיר ביטר, גליה פרס בר-נתן, עמוס גלעד, אור רבינוביץ', ציפי לבני, עודד לוונהיים, לואיז פישר, ג'רלד שטיינברג, זיו רבינוביץ', זק לוי, איזבלה גינור, גדעון רמז, סמדר פרי, אריה קצוביץ', הית'ם חסנין, שיבלי תלחמי (אנ'), אשר כהן, ורד ויניצקי-סרוסי, עודד ערן, דוד גוברין, דן קרצר, טלי ליפקין-שחק, אהרן ברק, יולי תמיר, דניס רוס. בערוץ האוניברסיטה העברית, מרץ 2019

רועי שיינדורף, 1978 - תפקידו של היועץ המשפטי לממשלה במשא ומתן לשלום בין ישראל ומצרים, "שורשים במשפט", באתר משרד המשפטים, 17 באפריל 2019

1. ^ דני רובינשטיין, לאחר פתיחה חגיגית בקאהיר - חילוקי דעות על סדר היום, דבר, 15 בדצמבר 1977

2. ^ חיים גורי, ‏דצמבר 1977: חיים גורי, שליח 'דבר' לקאהיר, מדווח משיחות השלום, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, המאמר פורסם במקור בעיתון דבר ב-16 בדצמבר 1977

3. ^ חגי סגל, בלי טובות, באתר News1 מחלקה ראשונה‏

4. ^ ירון אנוש, ב"ש התעוררה לחיים בצאת ההמונים לקדם פני ה"ראיס", מעריב, 28 במאי 1979

5. ^ הצילום מעמדת השליטה הקדמית של בסיס חיפה מעל בנין מנהלת הנמל.

6. ^ הנשיא סאדאת בנמל חיפה, ספטמבר 1979 ארכיון המדינה.

7. ^ Youtube, סרטון ממשכן הכנסת

# data[].attributes.attachment_link.title
הסכם השלום בין ישראל למצרים - ויקיפדיה

# data[].attributes.attachment_link.description
הסכם שנחתם על ידי נשיא מצרים אנואר סאדאת, ראש ממשלת ישראל מנחם בגין ונשיא ארצות הברית ג'ימי קרטר, על מדשאות הבית הלבן ב-26 במרץ 1979 הסכם השלום בין ישראל למצרים הוא הסכם שנחתם על ידי נשיא מצרים אנואר סאדאת, ראש ממשלת ישראל מנחם בגין ונשיא ארצות הברית ג'ימי קרטר, על מדשאות הבית הלבן ב- 26 במרץ 1979.

# data[].attributes.body
מעיין

# data[].attributes.body
https://www.clalit.co.il/he/your_health/family/Pages/coronavirus.aspx

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
זוהי מגפה של מחלה נשימתית חדה שאובחנה לראשונה בדצמבר 2019 בעיר ווהאן שבסין ומשם התפשטה לכל העולם.

הגורם למגפה הזאת הוא נגיף (וירוס) הקורונה ששייך למשפחת נגיפי הקורונה. עם המשפחה הזאת נמנים גם נגיף הסארס (שבשנים 2002 ו־2003 גרם להתפרצות שבה מתו יותר מ־800 בני אדם) ונגיף המרס. כשמסתכלים על נגיף הקורונה במיקרוסקופ אלקטרוני רואים תמונה שמזכירה כתר, ומכאן שמו (משמעות המילה "קורונה" בלטינית היא כתר).

ישנם נגיפי קורונה נוספים, שלרוב גורמים בבני אדם למחלה נשימתית קלה. עם זאת, במגפה הנוכחית מדובר בנגיף שעבר באחרונה מוטציה והפך לאלים, ולכן ארגון הבריאות העולמי כינה אותו בהתחלה "נגיף הקורונה החדש". בהמשך נזנח השם הזה, ובמקומו החלו להשתמש בשם שנתנו למחלה שהוא מחולל: COVID-19 - קיצור של coronavirus disease 2019 ובעברית: מחלה של נגיף הקורונה 2019.

מדובר במחלה נשימתית שעל פי רוב היא קלה וחולפת מעצמה, אך עלולה להיות ממושכת וקטלנית בעיקר בקרב מי שמשתייכים לקבוצות סיכון: מבוגרים ואנשים שסובלים ממחלות רקע.

מאז פרצה המחלה בשלהי 2019 חלו בה (נכון לתחילת אוגוסט 2021) מאות מיליוני בני אדם ברחבי העולם, ומתו ממנה יותר מ־4 מיליון בני אדם.

אני רוצה לדעת
* מהם התסמינים של מחלת הקורונה?
* תוך כמה זמן מההדבקה מופיעים תסמינים?
* מי נמצאים בסיכון מוגבר לתחלואה ולמוות?
* האם עישון מחריף את סיכוני הקורונה?
* איך נדבקים בקורונה?
* מי יכול להדביק?
* מהי תקופת ההדבקה?
* הייתי במגע עם אדם בריא שהיה במגע עם חולה קורונה. האם אני בסכנת הידבקות?
* היו שטענו שמחוסנים ולא מחוסנים מדביקים באותה המידה...
* באילו דרכים אנחנו יכולים להגן על עצמנו?
* איזו בדיקה נעשית כדי לאבחן חולים בנגיף הקורונה?
* מה גורם לקורונה להפוך ממחלה קלה למחלה קטלנית?
* מה קורה לחולי קורונה במצב קשה?
* איך מטפלים במי שחלה בקורונה?
* האם יש תרופה לקורונה?
* אני בהריון ונדבקתי בנגיף הקורונה. מה צפוי לי ולעובר?
* התינוק והילד שלי חלו בקורונה. האם המחלה שלהם צפויה להיות קלה?
* האם יש לקורונה השפעות ארוכות טווח שמורגשות גם לאחר שהנגיף נעלם מהגוף?
* מתי חולה מאומת מוגדר מחלים?
* האם מי שחלה בקורונה מחוסן לכל חייו?
* האם מי שהחלים מקורונה יכול להדביק?
* אבל יש דיווחים על אנשים שהנגיף נשאר אצלם גם לאחר היעלמות הסימפטומים.
* איך הקורונה בהשוואה לשפעת?

עוד מדריכים
* איך נקבעת החלמה מקורונה

* החיסון נגד קורונה: תשובות לשאלות הבוערות

* איך קובעים תור לחיסון

מהם התסמינים (סימפטומים) של מחלת הקורונה?

ראשית יש לציין שרבים מהנדבקים בנגיף הקורונה אינם מפתחים תסמינים (סימפטומים) כלשהם (אך הם עלולים להדביק אחרים, ולכן על כולם, ללא יוצא מהכלל, לשמור בקפידה על עטיית מסכה וכללי הריחוק החברתי).

נדבקים רבים אחרים מפתחים תסמינים קלים ומחלימים בלי שהם נזקקים לטיפול רפואי כלשהו.

אם מופיעים תסמינים הם בדרך כלל בדרכי הנשימה העליונות (שיעול יבש, קוצר נשימה) עם חום או בלי חום. לתסמינים האלה עלולים להתלוות כאבי שרירים. במקרים חמורים עלולות להתפתח דלקת ריאות ואי־ספיקה נשימתית.

לפי ארגון הבריאות העולמי אלה הם התסמינים הנפוצים ביותר של מחלת הקורונה:

* שיעול יבש.

* עייפות.

תסמינים אחרים, פחות נפוצים

* אובדן של חוש הטעם ושל חוש הריח.

* גודש באף.

* דלקת הלחמית (שבאה לידי ביטוי בעיניים אדומות).

* כאבי שרירים וכאבי מפרקים.

* סוגים שונים של פריחה על העור.

* צמרמורת, סחרחורת.

תסמינים של מחלת קורונה חמורה

* אובדן תיאבון.

* בלבול.

* כאבים ממושכים בחזה, תחושת לחץ מתמשך בחזה.

* חום גבוה (יותר מ־38 מעלות צלזיוס).

תסמינים אחרים, פחות נפוצים, של קורונה

* הפרעות שינה.

* סיבוכים נוירולוגיים חמורים ונדירים כמו אירוע מוחי, דלקת מוח, הזיות, פגיעות עצביות.

לפי ארגון הבריאות העולמי, בני אדם בכל גיל שסובלים מהתסמינים הבאים חייבים לפנות בדחיפות לקבלת עזרה רפואית: חום ו/או שיעול שאליהם מתלווים אחד או יותר מהתסמינים הבאים: קשיי נשימה, קוצר נשימה, כאבים בחזה, לחץ בחזה, אובדן כושר הדיבור או כושר התנועה.

בחזרה למעלה

בתוך כמה זמן מההדבקה מופיעים תסמיני קורונה?

כאמור, גם אם אירעה הדבקה, לא תמיד יופיעו תסמינים, ובמקרה כזה מדובר במחלה א־תסמינית (א־סימפטומטית). אדם שנדבק בקורונה ולא פיתח תסמינים כמובן אינו מודע להיותו חולה. כפי שצוין, חולים א־סימפטומטיים עלולים להדביק אחרים.

* אצל 50% מכל מי שנדבקו בנגיף והם תסמיניים (סימפטומטיים) יופיעו התסמינים בתוך 4 ימים (הטווח: 2 עד 7 ימים).

* כמעט כל האחרים (מבין מי שנדבקו בנגיף והם תסמיניים) יחלו בתוך 14 יום מההדבקה (וזהו הבסיס להמלצה לבידוד של שבועיים).

* התקבלו דיווחים מעטים מאוד על נדבקים שפיתחו תסמינים לאחר זמן רב יותר (עד 21 יום).

בחזרה למעלה

מי מצוי בסיכון מוגבר לתחלואה ולמוות מקורונה?

מדובר באנשים בני 65 פלוס וכן באנשים בכל גיל הסובלים ממחלות רקע.

בחזרה למעלה

האם עישון מחריף את סיכוני הקורונה?

הצטברו ראיות לכך שמעשנים חולי קורונה סובלים מסיבוכי המחלה ומתמותה בשיעורים גבוהים הרבה יותר מאשר חולי קורונה שאינם מעשנים. כך, למשל, ממחקר שנעשה בסין על 80 חולי קורונה עולה שלחולי קורונה מעשנים סיכון גדול פי 14 מאשר לחולים לא מעשנים לסבול מסיבוכי המחלה.

הנתונים האלה אינם צריכים להפליא שכן עישון גורם למחלות רקע רבות ומשמעותיות שהסובלים מהן חשופים במיוחד לסיבוכי הקורונה. מדובר, בין היתר, במחלות של הלב ושל כלי הדם ובמחלות של מערכת הנשימה כמו מחלת ריאות חסימתית כרונית (COPD). נוסף על כך ידוע שעישון מחליש את מערכת החיסון.

בחזרה למעלה

איך נדבקים בנגיף הקורונה?

הדבקה טיפתית
ההדבקה מאדם לאדם היא בעיקר טיפתית, בדומה להדבקה בשפעת: רסיסי טיפות שמקורם באדם נגוע (שהשתעל או שהתעטש ואפילו אם דיבר) נושאים את הנגיף באוויר וחודרים למערכת הנשימה של בני אדם לא נגועים. מכיוון שטווח הפיזור של הרסס הטיפתי הזה הוא מוגבל, הרי ששמירה על ריחוק חברתי - נוסף על עטיית מסכה - היא אמצעי יעיל למניעת הדבקה.

נוסף על כך, במצבים מסוימים, ובאופן נדיר, עלולה להתקיים גם הדבקה "אווירנית" (airborn transmission). זוהי הדבקה באמצעות חלקיקי אוויר זעירים הרבה יותר הנישאים ב"ארוסול" (צבר של רסיסי טיפות כאלה) שעקב קוטנם הם נישאים למרחקים גדולים יותר ושורדים זמן רב יותר.

זהו אחד ההסברים שניתן למקרי הדבקה הנדירים שאירעו כשהמקור והנדבק שהו במרחק של יותר משני מטרים זה מזה. מצבים שבהם יש סכנה גדולה יותר להדבקה מהסוג הזה הם בעת פעולות רפואיות מסוימות (החייאה, החדרת צינור לקנה הנשימה), בעת שהייה ממושכת (יותר מחצי שעה) בחללים סגורים ולא מאווררים ובעת פעולות כמו שירה וצעקות.

דרך הדבקה נוספת, משמעותית הרבה פחות, היא באמצעות מגע, למשל עם כף יד שחולה קורונה התעטש לתוכה. מכאן החשיבות של רחיצת ידיים תכופה במים ובסבון או באלכוג'ל. עם זאת, כאמור, הדבקה באמצעות מגע היא משנית בחשיבותה בהשוואה להדבקה טיפתית דרך האוויר.

כמה זמן נשארים נגיפי קורונה פעילים על חפצים ועל משטחים?

השאלה הזאת הייתה במוקד ההתעניינות עם תחילת המגפה, אך היום נראה שחשיבותה שולית. ולגופו של עניין: נראה שנגיפי קורונה נותרים פעילים על חפצים ועל משטחים בין כמה שעות לכמה ימים - בהתאם לסוג המשטח או החפץ ובתלות בתנאי הסביבה והטמפרטורה. הנתונים האלה נלקחו מניסויים בתנאי מעבדה מבוקרים ולא בתנאי "חיים אמיתיים". זהו בפירוש לא מסלול התפשטות חשוב במנגנוני ההתפשטות של הנגיף.

יכולתו של הנגיף לשרוד זמן מה על משטחים היא הסיבה להנחיה לנקות לעיתים קרובות משטחים בבית ובמקום העבודה. הוכח שחיטוי המשטחים בחומרי חיטוי ביתיים מכחיד את הנגיף.

האם קורונה עוברת באמצעות מזון?

עד כה אין שום עדות לכך שנגיף הקורונה יכול לעבור מאדם לאדם באמצעות מזון. אם נאכל מזון שעליו נגיפי קורונה, קרוב לוודאי שלא נידבק.

בחזרה למעלה

מי יכול להדביק?

ההדבקה היא מחולים סימפטומטיים (חולים שיש להם סימפטומים של המחלה), מחולים פרה־סימפטומטיים (שנדבקו ועתידים לפתח תסמינים, אך עדיין לא פיתחו אותם) ומחולים א־סימפטומטיים (חולים שנדבקו בנגיף, אך לא פיתחו ולא יפתחו את תסמיני המחלה).

לא כל מי שנחשף לחולה קורונה אכן יידבק ויחלה, אך כדי להפחית ככל הניתן את האפשרות להדבקה ניתנה ההנחיה (לפני תחילת מבצע החיסונים) שלפיה על כל מי שנחשף לחולה קורונה להיכנס מיד לבידוד.

המטרה של בידוד בית היא לעצור את שרשרת ההדבקה ולמנוע את התפשטות הקורונה. בידוד בית מיועד הן לחולה עצמו והן למי שהיה עימו במגע לא מוגן (מגע קרוב ללא מסכה, לאורך זמן, בחלל סגור וכדומה).

בחזרה למעלה

מהי תקופת ההדבקה?

אדם עלול להידבק אם הוא נחשף למאומת בתקופה שבין 4 ימים לפני הופעדת התסמינים אצל המאומת ועד לרגע שבו נקבע שהמאומת החלים.

במקרה שהחשיפה היא למאומת ללא תסמינים, עלולה ההדבקה להתרחש החל משבוע לפני התאריך שבו נעשתה הבדיקה (שתוצאתה חיובית) ועד לרגע שבו נקבע כי המאומת החלים.

בחזרה למעלה

הייתי במגע עם אדם בריא שהיה במגע עם חולה קורונה. האם אני בסכנת הידבקות?

הסכנה להידבקות במקרה כזה היא נמוכה מאוד. אין כל צורך להיכנס לבידוד.

בחזרה למעלה

היו שטענו שמחוסנים ולא מחוסנים מדביקים באותה המידה...

אין הוכחה לכך. בעבודת מחקר על מאות נדבקים מאומתים בסינגפור נמצא שמחוסנים פינו את הנגיף מגופם מהר יותר בהשוואה ללא מחוסנים - מה שמקטין את הסיכון להדבקת הסביבה.

זאת נוסף על מידע, הידוע כבר, שמחוסנים, גם אם נדבקים, מוגנים באופן ברור מפני מחלה קשה לעומת לא מחוסנים. כמו כן, מנתוני חקירות אפידמיולוגיות שנערכו בארץ עולה כי אנשים שלא חוסנו מדביקים אחרים מחוץ לבתיהם בשיעור גבוה הרבה יותר ממחוסנים.

בחזרה למעלה

באילו דרכים אנחנו יכולים להגן על עצמנו?

בראש ובראשונה יש להתחסן בשתי מנות או בשלוש מנות ( מי שהאופציה להתחסן פתוחה בפניהם).

נוסף על כך יש לשמור על כללי ההיגיינה: עטיית מסיכה, הקפדה על ריחוק חברתי (שמירה על מרחק של שני מטרים לפחות בין אדם לרדם ומניעת התקהלויות), הקפדה על רחיצת ידיים, התעטשות ושיעול לאזור המרפק ואוורור החדרים. אלה הם כללים אוניברסליים שיעילים גם במניעת הדבקה במזהמים אחרים.

ידע זה בריאות: פעולות פשוטות להגנה מפני קורונה.

בחזרה למעלה

איזו בדיקה נעשית כדי לאבחן חולים בנגיף הקורונה?

מדובר בבדיקת pcr (בדיקה מולקולרית) שבאמצעותה מזהים את הגנום (המבנה הגנטי) הייחודי של נגיף הקורונה. לוקחים דגימה מחלל הפה ומנחירי האף באמצעות מטוש (מקלון שבקצהו צמר גפן), ואת המטוש שולחים למעבדת נגיפים. יש לציין שזוהי בדיקה שמצריכה צוותים מיומנים שעברו הכשרה מיוחדת.

יש להדגיש: התשובה שמתקבלת נכונה רק לזמן הבדיקה. לא ניתן להסיק ממנה אם המטופל חלה בעבר בקורונה והחלים. את המידע הזה ניתן להשיג רק באמצעות בדיקת דם (בדיקה סרולוגית).

למי לפנות לצורך ביצוע בדיקה? איפה עושים אותה?

ריכזנו בעבורכם את כל התשובות לשאלות החשובות על בדיקת קורונה בכללית.

בדיקה מהירה לאבחון קורונה

בדיקה מהירה לקורונה (בדיקות אנטיגן) מאפשרת קבלת תוצאות בתוך עד כ־30 דקות. היא נעשית באופן דומה לבדיקת PCR.

בחזרה למעלה

רופאה לוקחת דגימה מהאף בעזרת מטוש

מה גורם לקורונה להפוך ממחלה קלה למחלה קטלנית?

ככל שחולף יותר זמן, כך הולכת וגדלה ההבנה של הרופאים ושל המדענים בנוגע לאופיו של נגיף הקורונה ובנוגע למנגנון הפעולה שלו ולשלביה השונים של המחלה שהוא מחולל.

בעוד שבתחילה הייתה ההתייחסות למחלת הקורונה כאל מחלה רגילה של דרכי הנשימה - "מחלה דמוית שפעת" - הרי עתה כבר ברור שמדובר במחלה שונה, וכבר הצטבר מידע על המנגנונים הייחודיים שלה שמובילים לעיתים לתחלואה קשה.

כפי שהודגש קודם לכן, רוב הנדבקים בקורונה חולים במחלה קלה שמזכירה מאוד מחלה נגיפית בנאלית שביטוייה העיקריים הם חום, שיעול וחולשה. וישנם גם נדבקים רבים שאינם סובלים מתסמין כלשהו.

בחזרה למעלה

מה קורה לחולי קורונה במצב קשה?

אצל החולים הקשים, הנזקקים לאשפוז, נצפים שני שלבים עיקריים: השלב הראשון, הנגיפי, ושלב מאוחר של "סערת ציטוקינים". הבנת שני השלבים האלה היא חיונית לצורך מתן הטיפול המתאים. יש לציין שטיפול תרופתי יעיל עדיין אינו בנמצא, אף שמתקיים מאמץ עצום בתחום הזה.

בשלב הנגיפי חודר הנגיף לתאים בדרכי הנשימה ומתרבה בתוכם, בדומה לכל מחלה נגיפית אחרת של דרכי הנשימה. בשלב הזה כל התהליכים המתרחשים בגוף מקורם בפעילות הנגיף עצמו, ולכן הטיפול בשלב הזה מכוון למנוע התרבות של הנגיף ולהביא לחיסולו.

השלב הקשה ביותר: סערת הציטוקנים

השלב השני, שנקרא "שלב סערת הציטוקינים", הוא הקשה יותר, והתהליכים המתרחשים בגוף במהלכו נגרמים מתגובת הגוף שלנו נגד הנגיף: גופו של האדם החולה מגייס את כל המנגנונים של מערכת החיסון שלו כדי לפעול נגד הפולש הזר שחדר לגוף. הציטוקינים הם חלק ממערך הלחימה הזה.

ציטוקינים הם חלבונים המופרשים מתאים של מערכת החיסון שלנו ומייצרים שרשרת של תגובות שמטרתן היא לחסל את הנגיף.

התהליכים האלה הם שמחוללים את "סערת הציטוקינים", שלרוע המזל פוגעת לא רק בנגיפים, אלא גם בגופו של החולה וגורמת להחמרה הקלינית שרואים אצל חולים כשבוע ואף יותר לאחר תחילת המחלה: חום גבוה, עלייה במדדי הדלקת, החמרה בקוצר הנשימה ובדלקת הריאות. בשלב הזה גם נגרמת הפרעה במנגנון הקרישה של הגוף - מה שעלול להוביל להופעתם של קרישי דם מסכני חיים באיברים שונים ובהם הריאות.

הטיפול התרופתי בשלב הזה אינו מכוון לפגוע בנגיף אלא מתמקד בדיכוי התהליכים הדלקתיים האלה כפי שמקובל במחלות אוטואימוניות אחרות. הטיפולים האלה מיועדים לדכא את המנגנונים של מערכת החיסון הטבעית שמפעיל הגוף שלנו, ולכן טומנים בחובם סכנות אחרות, כמו כל התרופות שמדכאות את מערכת החיסון.

בחזרה למעלה

איך מטפלים במי שחלה בקורונה?

למרבה הצער עדיין לא נמצא טיפול מוחלט ויעיל למחלה. חולים שאינם נזקקים לאשפוז מקבלים בעיקר טיפול תומך: נוזלים (אם הם סובלים מהתייבשות), משככי כאבים ותרופות מפחיתות חום (אם הם סובלים מכאבים ומחום) וכדומה.

חולים הנזקקים לאשפוז מקבלים תמיכה נשימתית לפי הצורך (חמצן, הנשמה) וטיפולים ספציפיים המכוונים לשלב של מחלתם: טיפולים אנטי וירליים ו/או טיפולים נגד סערת הציטוקינים. ראו בהמשך המדריך הזה את הסעיף שבראשו השאלה: "מה קורה לחולי קורונה במצב קשה?"

בחזרה למעלה

האם יש תרופה לקורונה?

עדיין אין תרופה מאושרת לקורונה, אך נעשים ניסויים קליניים רבים בתרופות שאושרו לטיפול במחלות נגיפיות אחרות כמו סארס ואבולה. התברר שכמה מהתרופות האלה מעכבות ביעילות אנזים שחיוני להתרבות הנגיף. במקביל מתקיים מאמץ לפתח תרופה חדשה שתנטרל את האנזים החיוני הזה ותמנע את התרבות הנגיף.

ראו כתבה נרחבת: תרופות לקורונה - כל מה שאנחנו יודעים עד עכשיו.

בחזרה למעלה

אני בהריון ונדבקתי בנגיף הקורונה. מה צפוי לי ולעובר?

הכנו לך מדריך בנושא.

בחזרה למעלה

התינוק והילד שלי חלו בקורונה. האם המחלה שלהם צפויה להיות קלה?

יש לנו מדריך גם בנושא הזה.

בחזרה למעלה

האם יש לקורונה השפעות ארוכות טווח שמורגשות גם לאחר שהנגיף נעלם מהגוף?

מצטברות עדויות על סדרה ארוכה של סיבוכים ושל נכויות מתמשכים המופיעים אצל מחלימי קורונה. זאת בדומה למחלימים מנגיפי קורונה אחרים כמו SARS ו־MERS, שסבלו בחלקם מנזקים גופניים ארוכי טווח ואף תמידיים. התופעה הזה נקראת גם פוסט קורונה ו־Long Covid.

בחזרה למעלה

מתי קובעים שחולה החלים מקורונה?

כבר אין צורך בבדיקות קורונה כדי לקבוע החלמה, אלא אם מדובר באנשים בקבוצות סיכון.

הקביעה היא כפי שמפורט במדריך שהכנו לכם.

בחזרה למעלה

האם מי שחלה בקורונה מחוסן לכל חייו?

כידוע, לאחר שחולים במחלות נגיפיות מסוימות, מתחסנים מפניהן לכל החיים (למשל אדמת וחזרת), ויש מחלות נגיפיות אחרות שלא מתחסנים מפניהן, וניתן לחלות בהן שוב ושוב (למשל הצטננות).

בנוגע לקורונה: עד לחדירתו של זן דלתא הייתה התפיסה המקובלת - בארץ ובעולם - כי חולה מאומת שהחלים נחשב למחוסן.

מאז חדירתו של זן דלתא, אנו רואים יותר ויותר תחלואה בקרב מחוסנים וגם בקרב מי שחלו והחלימו, אם כי תחלואה קשה בקרב מחלימים היא נדירה מאוד, מה שמעלה את השאלה האם החלמה מהמחלה מקנה הגנה טובה יותר מאשר החיסון.

עדיין אין תשובה חד־משמעית לשאלה הזאת, אך יש לציין שדווקא בקרב מחוסנים נמצאו בדרך כלל רמות נוגדנים גבוהות יותר מאשר בקרב מחלימים. אך כפי שכבר צוין, נוגדנים הם לא כל הסיפור במנגנון ההגנה שלנו.

בשורה התחתונה, כמו בנוגע לנעלמים רבים נוספים במחלה המתעתעת הזאת, נצטרך להמתין להצטברות של מידע נוסף.

בחזרה למעלה

האם מי שהחלים מקורונה יכול להדביק?

מהניסיון המצטבר עולה כי מי שחלה והחלים אינו יכול להדביק את מי שבאים עימו במגע. ההגדרות המעודכנות של "מיהו מחלים מקורונה" מבוססות על הניסיון המצטבר הזה.

בחזרה למעלה

אבל יש דיווחים על אנשים שהנגיף נשאר אצלם גם לאחר היעלמות הסימפטומים.

הדיווחים האלה נכונים, אך בדיקות ה־PCR בשלבים האלה שלאחר ההחלמה הקלינית אינן מעידות על הימצאותו נגיף חי בעל כושר הדבקה. יתר על כן, הכמות של חלקי הנגיף המתגלים בבדיקה היא נמוכה מאוד.

שיטה רגישה יותר שמאפשרת לקבוע חיוּת של נגיף ואת יכולתו להדביק בני אדם היא באמצעות גידולו בתרביות תאים - טכניקה השמורה למעבדות מחקר בלבד.

כיום כבר יודעים שאין קורלציה בין שתי הבדיקות (בדיקה של נגיפים חיים בתרבית ובדיקת PCR) הנעשות למחלימים. זוהי הסיבה שהקריטריונים להחלמה שונו, ולרוב כבר אינם מתבססים על בדיקות לגילוי הנגיף אלא על ספירת ימים ללא סימפטומים. ראו: ההגדרות המעודכנות של "מיהו מחלים מקורונה".

בחזרה למעלה

איך הקורונה בהשוואה לשפעת?

יש לכם בוודאי הרבה שאלות בנוגע לקורונה ולשפעת, כמו למשל: מהו הדמיון ומהו השוני בין המחלות? האם ניתן לחלות בו־זמנית בשתיהן? האם המחלה המשולבת היא בהכרח מסוכנת יותר? האם תרופות או חיסון נגד שפעת עשויים לעזור נגד קורונה? אנחנו עונים לכם.

בחזרה למעלה

מידע נוסף על נגיף הקורונה

* מתחם הקורונה באתר משרד הבריאות
* ה אתר של ארגון הבריאות העולמי
* המרכז האמריקאי לבקרות מחלות ולמניעתן (CDC)
* המרכז האירופי לבקרת מחלות ולמניעתן

טפסים חיוניים

* דיווח עצמי על בידוד בית
* דיווח עצמי על בידוד בית - מגע עם חולה
* דיווח על הפרת צו בידוד בית
* תעודת מחלה גורפת לאדם שנמצא בבידוד

ד"ר בת־שבע גוטסמן היא רופאה בכירה ביחידה למחלות זיהומיות בבית החולים מאיר מקבוצת כללית

# data[].attributes.attachment_link.title
נגיף הקורונה: תשובות לכל השאלות החשובות

# data[].attributes.attachment_link.description
זוהי מגפה של מחלה נשימתית חדה שאובחנה לראשונה בדצמבר 2019 בעיר ווהאן שבסין ומשם התפשטה לכל העולם. הגורם למגפה הזאת הוא נגיף (וירוס) הקורונה ששייך למשפחת נגיפי הקורונה. עם המשפחה הזאת נמנים גם נגיף הסארס (שבשנים 2002 ו־2003 גרם להתפרצות שבה מתו יותר מ־800 בני אדם) ונגיף המרס.

# data[].attributes.body
אגם חזות

# data[].attributes.body
דנה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
כוחות הכיבוי פינו בניינים ברחוב גדליהו בעיר, ארבעה בני אדם נפגעו משאיפת עשן. ארבעה מבנים ניזוקו ועשן כבד כיסה את האזור. אחרי כשעתיים הושגה שליטה על הלהבות. החשד: בדלי סיגריות גרמו להתלקחות הדליקה

אחיה ראב"ד | עודכן: 30/06/2021

שריפה פרצה אחר הצהריים (רביעי) באזור שבין דרך דורי לנווה שאנן, במורדות המזרחיים של הכרמל. כמה בתים ברחוב גדליהו פונו, והכוחות אף שקלו לפנות בית אבות סמוך. כעבור כשעתיים השתלטו כוחות הכיבוי על האש.

עשן כבד כיסה את האזור שבו פעלו כוחות הצלה רבים. ארבעה בני אדם נפגעו משאיפת עשן, וניזוקו כמה דירות בבניינים שפונו. מעט אחרי השעה 16:00 אמר מפקד מחוז חוף בשירותי הכיבוי, טפסר חזי לוי: "הצלחנו לעצור את השריפה והיא לא מאיימת על הבניינים. הכוחות פרוסים לכל אורך רחוב גדליהו ומגינים על המבנים, כולל על בית האבות. בסך הכול נפגעו ארבעה מבנים שלא היו בהם אנשים".

השריפה פרצה בתנאי מזג אוויר קשים של עומסי חום כבדים. חוקר דליקות של רשות הכיבוי קבע כי ככל הנראה בדלי סיגריות שאותרו באזור שבו החלה השריפה הם שהביאו להתלקחותה. ברשות הכיבוי ציינו כי החקירה נמשכת, ובמסגרתה נעשה שימוש באמצעים טכנולוגיים שונים כמו מצלמות אבטחה של העירייה.

עם פרוץ השריפה פתחה העירייה מרכז פינוי בבית אבא חושי, במטרה להעמידו לרשות התושבים במקרה של החלטה על פינויים מהבתים. צוותים של עובדי מנהל הרווחה נערכו למתן סיוע ומענה לתושבים.

ישראל נמצאת שהתחיל בסוף השבוע שעבר. ברחבי הארץ יש עומסי חום כבדים עד קיצוניים. בסוף השבוע יתחמם אף יותר, עם טמפרטורות גבוהות מהרגיל של יותר מ-33 מעלות בירושלים ו-30 מעלות בחוף. רק בתחילת השבוע הבא תורגש הקלה בעומס החום.

שלשום פונו בתים בעקבות בשכונת חצב בעפולה. כ-30 לוחמי אש בסיוע ארבעה מטוסי כיבוי הוזנקו למקום. לאחר כשלוש שעות הושגה שליטה על האש. כתוצאה מהשריפה נפגעו שלושה בניינים מפיח ועשן, כמו גם גינות ופרגולות שנפגעו מהאש. עשן כבד נכנס לחלק מהדירות, ובסך הכול פונו שלושה בניינים.

פורסם לראשונה: 14:37, 30.06.21

# data[].attributes.attachment_link.title
הושגה שליטה על שריפה בחיפה: דירות ניזוקו, 4 נפגעו משאיפת עשן

# data[].attributes.attachment_link.description
אחיה ראב"ד | עודכן: 30/06/2021 שריפה פרצה אחר הצהריים (רביעי) באזור שבין דרך דורי לנווה שאנן, במורדות המזרחיים של הכרמל. כמה בתים ברחוב גדליהו פונו, והכוחות אף שקלו לפנות בית אבות סמוך. כעבור כשעתיים השתלטו כוחות הכיבוי על האש. עשן כבד כיסה את האזור שבו פעלו כוחות הצלה רבים.

# data[].attributes.body
כתבה על חיסונים (מאיה מגל)

# data[].attributes.body
https://www.themarker.com/amp/wallstreet/.premium-MAGAZINE-1.10041382

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
לפי אמות המידה של המאה הנוכחית, 2021 תירשם כשנה קרירה יחסית ■ ואולם בפרספקטיבה היסטורית - השיטפונות, שריפות הענק וגלי החום הקיצוניים ששוררים בעולם בשבועות האחרונים הם הצצה כואבת לאסון המתרגש ובא על כדור הארץ כבר לקראת סוף המאה ה-21

עברו לתצוגת גלריה

שריפה בקליפורניה, השבוע. כבר לא מחזה נדיר צילום: JOSH EDELSON - AFP

ב-20 ביולי, כשבלגיה, גרמניה, הולנד ושווייץ עדיין התמודדו עם סופות שהפכו עיירות שלמות לנהרות והחריבו את שטחי הטבע מסביבן, מאות אלפי בני אדם במחוז הסיני חנאן פונו מביתם בשל הצפות, ועשרות בני אדם נהרגו בבירת המחוז, ג'נגג'ואו, שספגה בשלושה ימים משקעים של שנה שלמה.

התופעות הקיצוניות הללו חובקות עולם: בעיר גזיירה שבטורקיה הגיעו הטמפרטורות לשיא של כל הזמנים, 49.1 מעלות צלזיוס, ותושבי החוף המערבי בצפון אמריקה נערכים להתחממות נוספת, לאחר ש גל חום חסר תקדים פגע באזור לפני שבועיים. אנומליות דומות, גם אם הרסניות פחות, נראו גם במדינות צפוניות נוספות. במחצית הראשונה של יולי התמודדה פינלנד עם גל החום הארוך ביותר זה 60 שנה: הטמפרטורות בלפלנד טיפסו ליותר מ-30 מעלות, וב-14 ביולי נרשם הלילה החם בתולדותיה, כשהטמפרטורה לא ירדה מ-24.2 מעלות.

# data[].attributes.attachment_link.title
מרחק 3 מעלות מגיהנום עלי אדמות: הצפות, סופות ושריפות יהפכו לשגרה

# data[].attributes.attachment_link.description
לפי אמות המידה של המאה הנוכחית, 2021 תירשם כשנה קרירה יחסית ■ ואולם בפרספקטיבה היסטורית - השיטפונות, שריפות הענק וגלי החום הקיצוניים ששוררים בעולם בשבועות האחרונים הם הצצה כואבת לאסון המתרגש ובא על כדור הארץ כבר לקראת סוף המאה ה-21

# data[].attributes.headline
ג"ג חוקרת יחסים פוליטים בין מדינות והסכמי שלום 

# data[].attributes.subject
ג"ג חוקרת יחסים פוליטים בין מדינות והסכמי שלום 

# data[].attributes.body
קרן דרמון

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
יום היסטורי: ישראל ואיחוד האמירויות סיכמו, בתיווך נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ, על נירמול היחסים, זאת בתמורה להקפאת הסיפוח, כך הוכרז הערב (חמישי). ההסכם בין המדינות נסגר בשיחת טלפון משולשת - בין טראמפ, ראש הממשלה בנימין נתניהו ויורש העצר של הנסיכות במפרץ הפרסי, מוחמד בן זאיד.

הנשיא טראמפ אישר את הפרסום וכתב: "יום היסטורי, שתי חברות גדולות של ארצות הברית - ישראל ואיחוד האמירויות - חתמו על הסכם". בהמשך אמר בשיחה עם כתבים כי הוא מקווה שמדינות נוספות ייצטרפו לאמירויות. טראמפ אמר במסיבת עיתונאים שקיים לאחר ההכרזה: "היחסים הנהדרים בין המדינות מתקיימים מזה כשנה, ואפשר לחיות בעולם בלי מלחמות. אנו מצפים להצטרפות של מדינות נוספות למהלך".

President @realDonaldTrump delivers a statement from the Oval Office: "After 49 years, Israel and the United Arab Emirates will fully normalize their diplomatic relations." pic.twitter.com/6pRCAXQqCO
- The White House (@WhiteHouse) August 13, 2020

בהמשך הדגיש כי "עובדים על ההסכם תקופה ארוכה מאוד, וכרגע מדובר רק בישראל ובאיחוד האמירויות". הוא הוסיף: "אם תסתכלו מה קורה מאז הנסיגה מהסכם הגרעין תוכלו לזהות תהליך נגד איראן. אני שוקל לחתום עמם הסכם חדש לפני הבחירות לנשיאות". הוא אמר עוד: "אני מברך את מחמד בן זייד על כך שהוא הראשון לקחת חלק בתהליך הזה. בשבועות הקרובים צפויה חתימה רשמית בבית הלבן".
ג'קי חוגי חשף לראשונה ב"מעריב סופהשבוע" את ההתחממות ביחסים בין ישראל לאמירויות
בין המעורבים בתהליך גם חתנו ויועצו של הנשיא האמריקאי, ג'ארד קושנר, שסיפר כי השיחות שקדמו לחתימה - נמשכו כשנה וחצי, והפרטים הסופיים נסגרו אמש. הוא הוסיף עוד כי האפשרות עלתה לפני כשישה שבועות, כאשר איחוד האמירויות ראו בכך הזדמנות למנוע את יציאתו לפועל של הסיפוח, זאת על ידי הצעה שתהיה חשובה יותר עבור ישראל. "ייקח זמן עד שהעסקה תיושם בפועל", הדגיש היועץ האמריקאי הבכיר כשנשאל בכמה זמן ישראל הסכימה לדחות את ביצוע הסיפוח.

עוד אמר קושנר, לרשת "סקיי ניוז" בערבית: "מדינות ערביות רבות שואלות עצמן כעת אם גם הן יכולות להפיק תועלת מקשר עם ישראל". כמו כן, מקור אמריקאי אמר לעיתון הפלסטיני אל-קודס: "נסיכות עומאן ובחריין יצטרפו לאמירויות ויחתמו על הסכמי שלום עם ישראל".

גורם מדיני בכיר התייחס להודעה ומסר: "הריבונות על הפרק ומחויבים לה. ממשל טראמפ ביקש להשהות זמנית את ההכרזה כדי לממש תחילה את הסכם השלום ההיסטורי מול האמירויות". יורש העצר מאיחוד האמירויות אישר את הפרסום, וגורמים בכירים במדינה ציינו כי סיפוח - יביא לסוף התקווה לשלום באזור.

בכיר בליכוד הוסיף: "השמאל הישראלי והעולמי תמיד אמרו שאי אפשר להביא שלום עם מדינות ערב בלי שלום עם הפלסטינים. שאין שום דרך אחרת חוץ מנסיגה לקוי 67, פינוי ההתנחלויות, חלוקת ירושלים, והקמה מדינה פלסטינית. פעם ראשונה בהיסטוריה שראש הממשלה נתניהו שבר את הפרדיגמה של ״שטחים תמורת שלום״ והביא 'שלום תמורת שלום'".

שר הביטחון וראש הממשלה החליפי בני גנץ מסר: "אני מברך על ההסכם החשוב והמשמעותי ומודה בראש ובראשונה, לנשיא ארה"ב דונלד טראמפ, ידיד אמת של ישראל יחד עם ראש הממשלה נתניהו ושייח' מוחמד בן זייד. ההסכם מבטא את הברית בין מדינות האזור המעוניינות בשגשוג ויציבות האזורית, ומדגיש את שאיפתה הנצחית של ישראל לשלום עם שכנותיה. אני בטוח שלהסכם יהיו השלכות חיוביות רבות על עתיד המזרח התיכון כולו ועל מעמדה של ישראל בעולם ובאזור. אני קורא למדינות ערביות נוספות לקדם את היחסים עם ישראל בהסכמי שלום נוספים".

נשיא המדינה ראובן ריבלין התייחס להסכם, ואמר: "ההסכם בין ישראל ואיחוד האמירויות הוא אבן דרך חשובה ואסטרטגית לקראת תהליכים חדשים באזורנו. אני מלא תקווה שצעד זה יוביל גם לחיזוק האמון הנדרש בינינו לבין עמי האזור על מנת להגיע אל הסכמה רחבה ויציבה בין כולנו. אני מברך את נשיא ארה״ב, את ראש ממשלת ישראל ואת יורש העצר שייח' מוחמד בן זייד על ההישג החשוב והמרשים ומזמין את יורש העצר לבקר בירושלים. אהלן וסהלן".

בהודעת הבית הלבן נכתב: "הנשיא טראמפ, רה"מ ישראל נתניהו ושייח' מוחמד בין זייד נסיך אבו דאבי ומנהיג איחוד האמירויות דיבר היום על נרמול מלא של היחסים בין ישראל ואיחוד האמירויות. פריצת הדרך ההיסטורית הזו תקדם את השלום במזרח התיכון ותקדם את הברית בין שלוש המדינות הללו. המהלך צפוי לסלול את הדרך להמשך קידום השלום באזור כולו. כל המדינות מתמודדות עם אתגרים רבים ומשותפים ויפיקו תועלת מההישג ההיסטורי היום".

"משלחות מישראל ואיחוד האמירויות יפגשו בשבועות הקרובים על מנת לחתום על שורת הסכמים בילטראליים הקשורים בהשקעות, תיירות, טיסות ישירות, ביטחון, תקשורת, טכנולוגיה, אנרגיה, בריאות, תרבות, סביבה והקמה של שגרירויות משותפות. ערוץ קשר ישיר בין שתי המדינות בעלות הכלכלות החזקות במזרח התיכון תאפשר צמיחה של הכלכלה, הטכנולוגיה, ויחסים בין אזרחי שתי המדינות".

Joint Statement of the United States, the State of Israel, and the United Arab Emirates pic.twitter.com/oVyjLxf0jd
- Donald J. Trump (@realDonaldTrump) August 13, 2020

"כתוצאה מפריצת הדרך הדיפלומטית ולבקשת הנשיא טראמפ ובתמיכת איחוד האמירויות, ישראל צפויה לדחות את הכרזת החלת הריבונות. כתוצאה מכך צפויים להתהדק הקשרים בין מדינות ערביות ומוסלמיות נוספות. פריצות דרך עם מדינות נוספות אפשרית בהחלט. איחוד האמירויות וישראל יצטרפו לארהב בניסוח סדר יום אסטרטגי חדש למזרח התיכון, במטרה להרחיב את שיתוף הפעולה הביטחוני והמסחרי".

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
איחוד האמירויות

# data[].attributes.attachment_link.title
אחרי מו"מ ממושך: ישראל ואיחוד האמירויות יחתמו על הסכם לכינון יחסים

# data[].attributes.attachment_link.description
יום היסטורי: ישראל ואיחוד האמירויות סיכמו, בתיווך נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ, על נירמול היחסים, זאת בתמורה להקפאת הסיפוח, כך הוכרז הערב (חמישי). ההסכם בין המדינות נסגר בשיחת טלפון משולשת - בין טראמפ, ראש הממשלה בנימין נתניהו ויורש העצר של הנסיכות במפרץ הפרסי, מוחמד בן זאיד.