# data[].attributes.body
Helleristninger

Helleristninger var måten de skrev i steinalderen.
Tegningene ble risset inn i fjell, trær og på steiner.

# data[].attributes.body
Urnordisk og norrønt

Urnordisk og norrønt var det de skrev i vikingtiden. De risset med rune bokstaver i tre og skinn. Det meste de skrev var med rette linjer og ikke buer siden det var mye vanskeligere å risse inn.

# data[].attributes.body
Mellomnorsk tid - union med Danmark

Når vi var i union med Danmark skrev vi også dansk. Selv om vi snakket mye norsk ville danskene at vi skulle skrive dansk siden de eide Norge.

# data[].attributes.body
I 1814 var vi i union med Sverige, men likevel så skrev vi aldri svensk. I 1814 startet vi også med skrive den norske grunnloven. Det var mye uenigheter om vi skulle skrive grunnloven på Norsk eller Dansk.

# data[].attributes.body
På starten av 1800-tallet var det mye diskusjoner om hva vi i Norge skulle skrive. På 1800-tallet ble også Henrik Wergeland, Asbjørnsen og Moe, Knud Knudsen og Ivar Aasen født. Henrik Wergeland var for at Norge skulle skrive sitt helt eget språk og ikke skrive Dansk. Asbjørnsen og Moe dro rundt i Norge og skrev ned mange historier og fortellinger, da skrev de på en blanding av Norsk og Dansk. De hadde de mye og si for det norske språket siden de utforsket og skrev ned nye måter å skrive på da de prøvde og skrive litt Norsk. Knud Knudsen og Ivar Aasen var de som fullførte Norske skriftspråket. Knud var han som ble bokmålets far og Ivar var han som ble Nynorskens far. I 1850 snakket de fleste Nordmenn norsk og det fantes to norske skriftspråk.  Johan Sebastian Cammermeyer Welhaven var en norsk lyriker og litteraturkritiker.

# data[].attributes.body
I 1878 skulle all undervisning i skolen skje «på Børnenes eget Talesprog».

# data[].attributes.body
I 1885 ble bokmål og nynorsk sidestilt. Det betyr at det nå var lov å bruke skriftespråkene i offentligheten, på skoler og andre plasser i samfunnet. Dette kalles også jamstillingsvedtaket

# data[].attributes.headline
Riksmålforbundet og Noregs Mållag 1906-1907

# data[].attributes.subject
Riksmålforbundet og Noregs Mållag 1906-1907

# data[].attributes.body
Riksmålforbundet var den første norske bokmål ordbok. Den kom i 1907.

Noregs Mållag er den første nynorske ordboken. Den kom i 1906.

# data[].attributes.body
Tanken om samnorsk som er det samme som å få skriftspråkene til å nærme seg hverandre

# data[].attributes.body
Første halvdel av 1900-tallet:

Tanken om samnorsk som er det samme som å få skriftspråkene til å nærme seg hverandre

2005:

Rettskrivningsform og slutt på samnorsk og tilnærming

Nå:
Nå er det mye mer av engelsk-ord og ord fra andre språk vi bruker mye, som f.eks caps egentlig heter skyggelue.

# data[].attributes.body
Å tilegne seg språk kan illustreres ved hjelp av et tre. Røtter, stamme, grener, kvister og blader henger nøye sammen, påvirker hverandre og utgjør en helhet.