# data[].attributes.headline
מעריסה לעריסה - לייצר משהו בעל נוכחות שאינו משאיר פסולת. הוא עצמו הוא חומר גלם לדבר אחר 

# data[].attributes.subject
מעריסה לעריסה - לייצר משהו בעל נוכחות שאינו משאיר פסולת. הוא עצמו הוא חומר גלם לדבר אחר 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מעריסה לעריסה: ליצור מחדש את הדרך בה אנו מייצרים דברים (באנגלית: Cradle to Cradle: Remaking the Way We Make Things) הוא ספר משנת 2002 מאת הכימאי הגרמני פרופ' דר' מיכאל בראונגרט והארכיטקט והמעצב האמריקאי ויליאם מק'דונו, הקורא לשינוי התעשייה האנושית באמצעות עיצוב מקיים.

המונח "מעריסה לעריסה" הוא ביטוי שנטבע בסוף שנות ה-70 על ידי Walter R. Stahel והוא מתייחס למסגרת תעשייתית ועסקית שבה טכניקות הייצור אינן רק יעילות מבחינה חומרית או כלכלית, אלא גם ללא זיהום וללא פסולת ואינן גורמות לדלדול של משאבים מתכלים.

במערכת "מעריסה לעריסה" כל זרמי החומרים הנכנסים פנימה ויוצאים החוצה נתפסים כשייכים לאחד משני זרמים - גורמי הזנה טכניים או ביולוגיים. "טכנוספרה" מורכבת מ יסודות הזנה טכניים שניתנים ל מחזור או ל שימוש חוזר ללא איבוד של איכות - דוגמה טובה להיבט זה הן מתכות. המעגל השני מורכב מחומרים שבאים ושבים אל ה ביוספרה ומהווים יסודות הזנה ביולוגיים אותם ניתן לאכול, לעכל או להפוך ל קומפוסט. המונח "מעריסה לעריסה" מתייחס למונח "מעריסה לקבר"' בה מתקיים מחזור חומרים לינארי מחומרי הגלם בתהליכי הייצור והשימוש בהם מטופלים לאורך הדרך עד להטמנה או שריפה, אבל לאו דווקא על השבה לשימוש של מרכיבי המוצרים שלה.

בנוסף לעקרונות אלה, מסתמכת שיטת מעריסה לעריסה על "חומרים בטוחים" - חומרים שקל להשתמש בהם בצורה בטוחה וכן על אנרגיה מתחדשת ועל אחריות יצרן מורחבת.

מק'דונו ובראונגרט מבצעים בספר שרטוט היסטורי של שורשי המהפכה התעשייתית, מעירים על הקשר בין מדע, טבע והחברה ומתארים עקרונות מרכזיים בתכנון עליהם הם ממליצים. כמו כן הם נותנים דוגמאות למוצרים ולאסטרטגיות עסקיות שמעצבות מחדש את השוק. הם קוראים למערכת תעשייתית שבה הפעילות תהפוך ליוצרת ערך חיובי מבחינה חברתית, כלכלית וסביבתית. דבר זה מבוסס על "פיתוח מחזור-חומרים" שנהגה על ידי בראונגרט ואחרים ב- EPEA[1] - Environmental Protection Encouragement Agency בשנות ה-90, ואשר צוטט על Society for Environmental Toxicology and Chemistry בעבודה משנות ה-90 המוקדמות - מסגרת טכנית להערכת מחזור חיים.

פילוסופיה ועקרונות יסוד

הפילוסופיה של מעריסה לעריסה היא

תכנון ועיצוב נכונים יכולים להפוך את מערכות הייצור והצריכה לכוח מחייה, ולא מזיק. שיטת מעריסה לעריסה היא פרדיגמה תכנונית - עיצובית המתמקדת בחדשנות על מנת להעצים את איכות המוצרים.

עיצוב מעריסה לעריסה מקבל את השראתו מהטבע - בו אין מקום למושג פסולת. מכיוון שבטבע פסולת =מזון

שלוש עקרונות יסוד בשיטת מעריסה לעריסה:

פסולת = מזון. כל דבר ניתן להפוך למזון או למשאב.

שימוש באנרגיה מתחדשת הקיימת בשפע.

חגיגת המגוון - מגוון מינים, תרבויות, פתרונות, חומרים, עיצובים וכו'.

אחריות יצרן מורחבת

אחת הבעיות שיש בשיטה הקיימת היא התיישנות מתוכננת והתיישנות נתפסת ( תרבות הצריכה). היות והיצרנים מרוויחים בעקבות מכירה של כמה שיותר מוצרים, יש להם אינטרס מובנה למכור כמה שיותר מוצרים, וכשמוצרים אלה יתיישנו, יתקלקלו או יתפסו כמיושנים, הצרכנים קונים מוצר חדש או חלקי חילוף.

בשיטת מעריסה לעריסה, פסולת=מזון ולכן המוצר מתוכנן ומעוצב מראש בהתאמה למעגלי החומרים והתכנית העסקית הרלוונטית. מוצר שמסיים את חייו אינו הולך למזבלה אלא חוזר אל היצרן או אל נציג שלו. היבט זה נקרא אחריות יצרן מורחבת. היצרן מכיר את המוצר שלו ויודע בדיוק אילו חומרים יש בו ומהי הדרך הטובה ביותר להחזירם לטכנוספירה. פירוש הדבר שהוא בעל הידע הטוב ביותר בשאלה מה לעשות עם כל רכיב ורכיב של המוצר. בעולם שיש בו מאות אלפי כימיקלים שונים במאות מיליוני מוצרים יש לדבר זה חשיבות מכרעת.

היבט זה מייצר תמריץ נוסף עבור היצרן. אם המוצר חוזר אליו בגמר השימוש, יש לו אינטרס לתכנן מוצר כך שיהיה קל ופשוט להפריד אותו לזרמי הטכנוספרה ולזרם הביוספרי. בנוסף יש לו גם אינטרס להחליף כמה שפחות חלקים מהמוצר (במקום את המוצר כולו) ושכל חלק יחזיק מעמד זמן בהתאמה לצרכים האמיתיים של המוצר והמשתמש - כדי למנוע עלויות של תיקונים.

מכירת שירותים במקום מוצרים

מוצרים המותאמים לטכנוספירה אינם 'נצרכים', אלא מאפשרים שימוש בביצועים שלהם, כך שהיצרן מוכר שירותים במקום מוצרים. "שירות מחשב", "שירות חלון" או "שירות שטיח", או "תחבורה" הם השירותים שהצרכן באמת מעוניין בהם - אין לצרכן שום עניין כלכלי ברכישה ובעלות על מחשב משל עצמו או להיות הבעלים של חלון או של כלי תחבורה. כל מה שהוא רוצה באמת הם הביצועים והשירותים שהמוצרים האלו יכולים לספק לו. על ידי גביית תשלום על שירותים במקום על מוצרים, האינטרס של הצרכן והיצרן מתאחדים - הצרכן מקבל שירות איכותי והן ליצרן והן לצרכן יש אינטרס שהמוצר יחזיק מעמד זמן רב ככל האפשר.

אחת הדוגמאות היא חברת הרהיטים האמריקאית "הרמן מילר" שמוכרת "שרותי כיסא". בתום השימוש בכיסא מחזירים אותו אל היצרן ומקבלים כיסא זהה, משודרג או זיכוי. על ידי תכנון קפדני של החומרים המרכיבים את חלקי הכיסא ועיצוב של הכיסא עצמו, חלקי הכסא יכולים לחזור לשימוש נוסף או לחומרי גלם. השיטה הכלכלית הזאת יוצרת מערכות תומכות בשרשרת האספקה, וכך נוצרת כלכלה מעגלית. למשל: חברות המתמחות ב"כרייה אורבאנית" של חומרים על ידי שירות ואיסוף ממוקד של מוצרים מהלקוחות, טיפול ראשוני או שניוני בחומרי הגלם שמופקים מהמוצרים, ויצירת מערכות אקולוגיות תעשייתיות.

סגירת מעגלים

שיטת מעריסה לעריסה שמה דגש קפדני על איכות חומרים ועל היכולת לסגור מעגלים. לדוגמה: בקבוקי משקאות מפלסטיק מסוג PET נאספים, ממוינים ונשלחים למיחזור. ברוב המקרים מדובר בתהליך "מיחזור- מפחית" (ירידת ערך החומר בתהליך המיחזור) וחומר הגלם הממוחזר אינו משמש לייצור מחדש של בקבוקים אלא לייצור סיבים, אריזות ומוצרים המאפשרים שימוש בחומר נחות. ברוב המקרים, אחרי השימוש השניוני, החומר יגיע לשריפה או הטמנה. סוגי פלסטיק רבים עוברים בתהליך המחזור שלהם תהליך של ירידת איכות חומר הגלם, והם גם מכילים רעלים רבים. בשיטת מעריסה לעריסה בוחנים לפעמים אלפי כימיקלים שונים עד שמוצאים את החומרים והעיצובים המתאימים לשילוב במוצר.

ככל שיש יותר חברות שעובדות בשיטת מעריסה לעריסה, נוצרת אקולוגיה תעשייתית שבה יש מטבוליזם תעשייתי כך שחומרים שהם פסולת מחברה אחת יכולים להיות חומר גלם עבור תעשייה אחרת.

קישורים חיצוניים

על הספר מעריסה לעריסה בעברית באתר ההוצאה לאור - בבל

מעריסה לעריסה על עקרונות השיטה בוויקיפדיה האנגלית

על הספר מעריסה לעריסה בוויקיפדיה האנגלית

על הספר באתר של ויליאם מק'דונו

יאיר אנגל, הסבר על "מעריסה לעריסה" סרטון קצר בעברית במסגרת כנס פתרונות

הרצאה של מק'דונו במסגרת TED

רשימת המוצרים שקיבלו אישור מטעם "עריסה לעריסה"

מאמר על חברת ביגוד שמאמצת את העקרונות בחלק מקו הייצור שלה

כתבה על "עריסה לעריסה" בעיתון "ג'רוזלם פוסט", [2]אוקטובר 2010

מצגת "מעריסה לעריסה" ליעד אורתר, יום השמישות העולמית, 2009.

"מעריסה לעריסה": התפישה החדשה של הגישה הירוקה; לא די במזעור הפסולת יש לפתח מוצרים לשימוש חוזר ראיון עם פרופסור מיכאל ברואנגרט, דה מרקר, 15.02.2009

על העיר Venlo, הולנד שעברה להשתמש בשיטה, treehugger, מרץ 2008

עוד על העיר Venlo

חושבים ירוק: סמסונג זונחת את הפלסטיק, וואינט, 3.2.2019

# data[].attributes.attachment_link.title
מעריסה לעריסה (ספר)

# data[].attributes.attachment_link.description
מעריסה לעריסה: ליצור מחדש את הדרך בה אנו מייצרים דברים (באנגלית: Cradle to Cradle: Remaking the Way We Make Things) הוא ספר משנת 2002 מאת הכימאי הגרמני פרופ' דר' מיכאל בראונגרט והארכיטקט והמעצב האמריקאי ויליאם מק'דונו, הקורא לשינוי התעשייה האנושית באמצעות עיצוב מקיים. המונח "מעריסה לעריסה" הוא ביטוי שנטבע בסוף שנות ה-70 על ידי Walter R.

# data[].attributes.headline
שיקוף משבר האקלים דרך האוקינוסים

# data[].attributes.subject
שיקוף משבר האקלים דרך האוקינוסים

# data[].attributes.headline
פליטת פד"ח והחמצת האוק

# data[].attributes.subject
פליטת פד"ח והחמצת האוק

# data[].attributes.body
הקרנה / המחשה בריווינד מנקודה שכביכול מתוארת כנקודת אל חזור -ואיך הביומסה, ים , יבשה , בני האדם מושפעים מהשינוי בטמפרטורה. לאחר החזרה בזמן - המשתתף יכול לבחור מהלך קטן - שקשור בחיי היומיום שלו (משהו כמו למשל מיטלס מנדיי) ובודק שוב בהצטברות של זמן (ואולי מכפלה במספר האנשים בשכונה שלו) איך ההשפעה על אפקט הצטברות גזי חממה.

# data[].attributes.headline
האוק כשואבי פד"ח מהאטמוספירה

# data[].attributes.subject
האוק כשואבי פד"ח מהאטמוספירה

# data[].attributes.headline
התחממות האוק: הלבנת אלמוגים, מינים פולשים, הפשרת קרחונים וצמצום סביבות מחייה ייחודיות

# data[].attributes.subject
התחממות האוק: הלבנת אלמוגים, מינים פולשים, הפשרת קרחונים וצמצום סביבות מחייה ייחודיות

# data[].attributes.body
משבר האקלים - על משחק חם-קר - משחקי חם קר, המחשה מה יקרה כשהקרחונים ימסו, תהליך מדבור... ומה יקרה אם נשנה את ההתנהגות ליעילות אנרגטית

# data[].attributes.body
הצגת מחקרים שמנסים להתמודד עם המשבר בויצמן

# data[].attributes.headline
אנרגיות מתחדשות 

# data[].attributes.subject
אנרגיות מתחדשות 

# data[].attributes.body
משחק קבוצתי תחרותי  שבו ביחד מנסים למזער נזקים סביבתיים על ידי שימוש פשוט באנרגיות מתחדשות במקום דלקים פוסיליים

# data[].attributes.headline
הפעלה - המחשה

# data[].attributes.subject
הפעלה - המחשה

# data[].attributes.body
התאמות שונות ומהירות של בעלי חיים וצמחים
איך אנחנו נתאים את עצמנו למשבר? אולי במקום להתאים את עצמנו ננסה להתרחק ממנו ונתאים את ההתנהגותש שלנו עכשיו (על משקל סרטון הכפית חד"פ)

# data[].attributes.headline
מחקרים וחוקרים במכון ויצמן הנוגעים לאוק': סטיב ווינר, ליאה האדד, אסף ורדי

# data[].attributes.subject
מחקרים וחוקרים במכון ויצמן הנוגעים לאוק': סטיב ווינר, ליאה האדד, אסף ורדי

# data[].attributes.headline
מסלול מעגל הפחמן (כמו המסלול האינטראקטיבי במוזיאון הימי באמסטרדם) אתה אטום פחמן/ או מאגר פחמן ועובר במוצגים שונים ואסף נקודות

# data[].attributes.subject
מסלול מעגל הפחמן (כמו המסלול האינטראקטיבי במוזיאון הימי באמסטרדם) אתה אטום פחמן/ או מאגר פחמן ועובר במוצגים שונים ואסף נקודות

# data[].attributes.headline
עיתונאי מהעתיד בא לראיין את תושבי כדור הארץ במטרה להבין מה הם עשו וכיצד הם הצליחו להתגבר על משבר האקלים - פעילות עתידנית המאפשרת לכל מבקר להיכנס לנעלים של מי שהצליח להתגבר על המשבר בעשייה 

# data[].attributes.subject
עיתונאי מהעתיד בא לראיין את תושבי כדור הארץ במטרה להבין מה הם עשו וכיצד הם הצליחו להתגבר על משבר האקלים - פעילות עתידנית המאפשרת לכל מבקר להיכנס לנעלים של מי שהצליח להתגבר על המשבר בעשייה 

# data[].attributes.headline
לדבר על החיובי... מה כן? למשל לשים קטעי מידע על הדברים שסביבנו כמו למשל בקולר אפשר לכתוב שהשימוש בבקבוקים רב פעניים חוסך ככה וככה פלסטיק שלוקח לו ככה וככה זמן להיתכלות

# data[].attributes.subject
לדבר על החיובי... מה כן? למשל לשים קטעי מידע על הדברים שסביבנו כמו למשל בקולר אפשר לכתוב שהשימוש בבקבוקים רב פעניים חוסך ככה וככה פלסטיק שלוקח לו ככה וככה זמן להיתכלות

# data[].attributes.headline
אני חלקיק במערכת ....

# data[].attributes.subject
אני חלקיק במערכת ....

# data[].attributes.body
המשתתפים בוחרים מה להיות (מולקרולת מתאן, חלקיק של זיהום אוויר, טיפת מים וכו'..) כאשר המשחק - המיצג מאפשר לראות מהן האינטראקציות בין הרכיבים של המערכת ולמה גורם כל שינוי ברכיבי םהאלה למערכת הגלובלית.

# data[].attributes.headline
מגוון מינים בשכבות -  מה היה כאן פעם? איך זה נראה פעם ואיך יראה עוד X שנים?

# data[].attributes.subject
מגוון מינים בשכבות -  מה היה כאן פעם? איך זה נראה פעם ואיך יראה עוד X שנים?

# data[].attributes.headline
משחק / הפעלה

# data[].attributes.subject
משחק / הפעלה

# data[].attributes.body
ארכיאולוגים מהעתיד - מה ימצאו ארכיאולוגיים מהעתיד ומה הם יחשבו על מה שהיה פה בתקופה שלנו?

# data[].attributes.headline
טביעת רגל פחמנית של המבקרים שמתעדכנת על בסיס יומי ונותנת גרף התקדמות

# data[].attributes.subject
טביעת רגל פחמנית של המבקרים שמתעדכנת על בסיס יומי ונותנת גרף התקדמות

# data[].attributes.headline
אתגר בישול אקולוגי -  האם אורגני ואקולוגי זה אותו הדבר

# data[].attributes.subject
אתגר בישול אקולוגי -  האם אורגני ואקולוגי זה אותו הדבר

# data[].attributes.headline
מיצג שמסביר אפקט חממה - ואפשר לכוון בוא את כמות גזי החממה

# data[].attributes.subject
מיצג שמסביר אפקט חממה - ואפשר לכוון בוא את כמות גזי החממה

# data[].attributes.headline
גשם חומצי -  הדגמה סופר פשוטה. עם מד PH ואפשר לשים שם גם צמחים שיעשו פוטוסנתזה ויאזנו חזרה

# data[].attributes.subject
גשם חומצי -  הדגמה סופר פשוטה. עם מד PH ואפשר לשים שם גם צמחים שיעשו פוטוסנתזה ויאזנו חזרה

# data[].attributes.headline
איזשהו משחק איזון פיזי של חלוקת משאבים, מאגרים בטבע בלי שהכל יתמוטט

# data[].attributes.subject
איזשהו משחק איזון פיזי של חלוקת משאבים, מאגרים בטבע בלי שהכל יתמוטט

# data[].attributes.headline
נקודות שונות בגן שנוגעות בבעיה גלובלית, מסבירות אותה ומאפשרות למשתתפים לכתוב מחשבות ורעיונות לפתרון

# data[].attributes.subject
נקודות שונות בגן שנוגעות בבעיה גלובלית, מסבירות אותה ומאפשרות למשתתפים לכתוב מחשבות ורעיונות לפתרון

# data[].attributes.headline
כמה זמן נשאר - שעונים שמראים כמה זמן יש עד שהקרחונים מתייבשים, מינים נכחדים וכו'. עם מקום להציע מה אתה יכול לעשות

# data[].attributes.subject
כמה זמן נשאר - שעונים שמראים כמה זמן יש עד שהקרחונים מתייבשים, מינים נכחדים וכו'. עם מקום להציע מה אתה יכול לעשות