# data[].attributes.body
L’entrà de la murta. Pasdoble. Salvador Giner

He triat aquesta peça musical per què és un pasdoble molt conegut, composat per Salvador Giner, qui va ser un compositor que va utilitzar elements i melodies de cançons populars valencianes en les seues obres. En el seu moment, va ser molt apreciat pel seu treball, i ens ha deixat un patrimoni de quasi 400 obres.

A més, la casa on passava l’estiu este compositor va pertànyer a la meua família.

# data[].attributes.headline
L'arròs al forn, l'arròs de tots els valencians

# data[].attributes.subject
L'arròs al forn, l'arròs de tots els valencians

# data[].attributes.body
La imatge que he escollit per a representar un element patrimonialitzable és la cassola d’arròs al forn que vam dinar amb motiu d’una reunió d’un grup d’amics.

L’he escollida perquè considere que el patrimoni lúdic i gastronòmic ens explica moltes coses sobre el tarannà d’un poble i aclareix alhora moltes qüestions sobre el seu origen i la seua identitat actual.

Crec que l’arròs al forn és el més generalitzat de tots els arrossos arreu del País Valencià, si hi ha un plat valencià és aquest, per davant d’altres més famosos però segurament menys populars .

# data[].attributes.body
Es tracta d’un conjunt d’edificacions, la més important de les quals és l’antiga caserna dels Carabiners. Els carabiners eren una secció de la Gàrdia Civil que entre el 1824 i el 1940 s’encarregava de vigilar la costa, les duanes i les fronteres.

Aquestes construccions es troben dalt d’una muntanya protegida amb unes magnífiques vistes a la ciutat de Benidorm, la Cala de Finestrat i la cala del Racó del Conill. Són una finestra a la Mediterrània enmig de la natura.

# data[].attributes.body
José Senabre Vilaplana va nàixer a Muro d’Alcoi l'any 1822 i durant la seua vida va ser un notable advocat, a més a més va ser alcalde del municipi així com un dels impulsors de la línia de ferrocarril Xàtiva – Alacant, que mai es va dur a terme aquest trajecte al complet.

D'altra banda, va ser l'autor de dues obres literàries molt importants en les festes de Moros i Cristians de Muro: “Ambaixades de Moros i Cristians” i també “Anunciació de la Festa” escrites el 1852 i que actualment encara es fan servir.

Lamentablement, un dia, el pare de l'advocat va ser segrestat i amb sentiments de temor i pànic li va prometre a la seua patrona, la Verge, la Mare de Déu dels Desemparats que si eixia amb vida d'aquest horrible episodi, mantindria fins a la resta dels seus dies, la imatge de la Verge en la façana de la seua casa, amb un llum permanent sempre a la seua vora.

Una vegada en la seua llar, va complir la seua promesa, exhibint en la façana a la Verge, amb una llum sempre encesa de nit i de dia. Encara, hui, es pot veure el llum encés tot el dia, ja que una de les clàusules quan es va vendre la casa, va ser aquesta.
Maria Belvis

# data[].attributes.body
El recorregut per aquest paisatge sinuós, argilós i calcari amb vegetació autòctona posa de relleu passades petjades de l'activitat humana: l'aqüeducte apuntat del Safareig, els abancalaments amb ribes de pedra seca amb oliveres i ametllers, l'aqüeducte de El Bull, bassons de reg amb séquies i basses del rentador de El Bull, elements que es deixen reconéixer i gaudir, que nodreixen la història local del nostre poble.

# data[].attributes.body
El trabajo con la palma es una tradición secular transmitida de padres a hijos, actualmente son muchas las familias que viven de este oficio tradicional que abastece de palma en Semana Santa a muchos lugares, además de ser parte esencial en la propia procesión del Domingo de Ramos en Elche.

# data[].attributes.headline
Les tècniques de construcció tradicional

# data[].attributes.subject
Les tècniques de construcció tradicional

# data[].attributes.body
Murs de tàpia, pedra, calç, guix rosa.

Forns de tova i argila.

Sostres de fusta, canya i teula àrab.

Envans de gres.

La construcció tradicional utilitza els materials de l’entorn per a aconseguir edificacions amb una gran eficiència energètica i una gran integració paisatgística. A cada zona, segons el tipus de materials i l’orografia del terreny, la construcció tradicional adopta unes característiques determinades i confecciona un mosaic arquitectònic que donen la benvinguda als visitants.

# data[].attributes.body
La seua construcció data del segle XV, tot i que ja hi ha referències al “Llibre de repartiment”, que parlen de l’existència en aquest mateix lloc d’una torre i algunes construccions amb el nom de Benizano al voltant del 1249.

El castell va ser propietat de la família Cavanilles i Villarrassa, senyors de Benissanó. Es pot considerar aquesta edificació com un castell-palau, on es conjuguen la fortalesa i la residencia senyorial, i on a més es poden veure les diferents transformacions que el castell ha experimentat al llarg dels segles.

A més, aquest castell va ser durant un  període breu de 18 dies la residència del rei Francesc I de França, després de ser derrotat i empresonat per Carles I a la batalla de Pavia.