# data[].attributes.body
haiguste vastu kasutatud antibiootikumid võivad saastada ümbritsevat keskkonda

# data[].attributes.body
kasvandustest välja pääsenud kalad võivad oluliselt mõjutada kohalikku ökosüsteemi

# data[].attributes.body
vastuolusid tekitab majanduslik konkurents kalurite ja kalakasvatajate vahel

# data[].attributes.body
uuringud on näidanud kasvatatud kalades suuremat saasteainete sisaldust

# data[].attributes.body
tihedalt asustatud kasvandustes levivad haigused, mis võivad edasi kanduda ka looduslikule populatsioonile

# data[].attributes.headline
Peamised vesiviljelusega tegelevad riigid ja nende toodangu osakaal kogu maailma toodangust

# data[].attributes.subject
Peamised vesiviljelusega tegelevad riigid ja nende toodangu osakaal kogu maailma toodangust

# data[].attributes.body
Lõhe, forelli ja vikerforelli tarbimine on üle 2000 tonni aastas, millest kohalik toodang katab alla poole. Seetõttu domineerib Eesti turul Norra importtoodang

# data[].attributes.body
Eestis kasvatatakse põhiliselt vikerforelli ja karpkala aga ka angerjat, tuuralisi, jõevähki, lõhet ja angersäga

# data[].attributes.body
2010. aastal oli Eestis ligikaudu 20 suuremat kutselist kalakasvatusega tegelevat ettevõtet.

# data[].attributes.body
Maailmas on ookeanist väljapüütava kala hulk võrdsustunud sisevetest ja kalakasvatustest püütava kala kogusega.

# data[].attributes.body
•üks kiiremini kasvavaid toidusektoreid maailmas, mis juba annab meie planeedil poole kogu tarbitavast kalast
•Euroopas saadakse vesiviljeluse teel ligikaudu 20 % kalatoodangust.

# data[].attributes.body
Vesiviljelus on kalade, karpide, vähkide ja veetaimede (nt vetikad) kasvatus, kasutades tehnoloogiaid, mis annavad toodangut suuremas mahus, kui seda võimaldaksid looduslikud keskkonnatingimused.

# data[].attributes.body
Suurte traalvõrkude vedamine üle merepõhjaalade kahjustab kalade toidu- ja elupaikasid

# data[].attributes.body
Maailmamere reostumine

# data[].attributes.body
Ülepüüki on põhjustanud tehnoloogia kiire areng

# data[].attributes.body
Suurem osa kalapüügipiirkondi ja 70% kalaliikidest kannatavad ülepüügi all

# data[].attributes.body
Toimub majandusvete piires

Kalapüük suuremate kalalaevadega, millel on külmutusseadmed

Rannabaas – sadam, remonditöökojad, kalatöötlemisettevõte

Väikelinnad soodsates sadamakohtades

# data[].attributes.body
Suurtootmine avaookeanil

Kalalaevastik: püügilaevad, baaslaev, kalaluurelaevad, transpordilaevad

Jaapan, Venemaa, Ameerika Ühendriigid

# data[].attributes.body
Rannapüük kalurikülades siseturu tarbeks

Esmane kala töötlemine väikestes kalatehastes (soolamine, kuivatamine)

# data[].attributes.body
Kalapüük oma tarbeks

# data[].attributes.body
territoriaalveed ja majandussveed

# data[].attributes.headline
Rannikumeri - Kõige rohkem kasutatav piirkond.

# data[].attributes.subject
Rannikumeri - Kõige rohkem kasutatav piirkond.

# data[].attributes.body
Territoriaalveed - 3-12 meremiili; kõik loodusvarad on riigi omand, laevasõit rannikuriigi loal

Majandusvöönd - kuni 200 meremiili; kalapüük ja maavarade kaevandamine rannikuriigi loal, laevasõit vaba

# data[].attributes.body
Kogu inimkonna ühisvara. Ookeanipüük nõuab vastavat laevastiku.

# data[].attributes.body
Sageli on selles piirkonnas toimunud ülepüük või saastatus ja varud on väikesed.

# data[].attributes.body
Kala on väärtuslik toiduaine

Kalajahu - ja õli kasutatakse loomasöödaks

Veeimetajate rasva kasutatakse keemia-ja farmaatsiatööstuses

Vetikaid kasutatakse toiduainetööstuses ja väetiste valmistamisel

# data[].attributes.body
majandusharu, mis on seotud kalade ja teiste veeorganismide püügiga, töötlemisega ja valmistoodangu turustamisega.