# data[].attributes.body
Tänapäeval kasutamine.

# data[].attributes.body
See ei olnud küsitud aga lisasin kuna ise olen pärit sealt.

# data[].attributes.body
Luterliku õpetuse üks põhieesmärk oli see et kirstlane võiks oma emakeeles ise jumalasõna lugeda. Selle eesmärgi saavutamiseks pidid luterlikud pastorid 17.saj algusel järjekindlalt arendama eesti kirjakeelt.
-Valgustusaja mõjul kujunes 18. sajandi teisel poolel ka eestikeelne ilmalik kirjandus.
-Baltisaksa pastorid ja kooliõpetajad panid aluse ka eestikeelsele jutukirjandusele. 18. sajandi lõpulkümnenditel ilmus trükist mitu jutukogu, mis olid sisult õpetlikud ja moraliseerivad ning tuginesid peamiselt saksa eeskujudele.

# data[].attributes.body
-Eesti rahvariiete kujunemisel eeskujuks olid kõrged seisused ning ka naaberrahvad.
- Abielunaisel pidi olema pea kaetud kanuga ja põll ees, usuti, et ilma põlleta perenaine kahjustas põllu viljakust.
-Eesti rahvarõivad jagunesid kolmeks: pidulikud, käimis ja igapäevased.
Naised kandsid kaks särki üks on õhukesest kangast ning selle pannakse peale kuna see on kaunistatud. Teine särk on paksemast kangast ning selle pannakse alla. Seoti ka ümber piha vöö mille nad ise kudusid. kanti ka helmeid särgi all ümber kaela. Kanti seelik millel on mingi kihelkonna värvid ja mustrid. Värvid sõltusid ümberkasvavatest taimedest. Kirikusse ka käidi pükstega. Seeliku/pükste alla kanti sukaid, mille siduti suka paeltega. Jalgadel kanti nahast tehtud pool nisutatud pastlaid. Mehed kandsid pikka kuuba, särgi ning pükse.

# data[].attributes.body
Alamsaksa keel taandus, Baltisaksa kultuur ja keel sai mõju eestlastelt ja lätlastelt.
Kõige haritud seisus oli vaimulikud ja enamik haritlasi õppinud Saksa ülikoolides.

Muutused mõisaelus:
- Hakati ehitama kiviehitisi, parke, huvimaju ja tiike.
-Rõivastusel hakati kasutama välismaiseid kangaid, valmistasid linnatöölised ja järgiti valitsevat moodi.
- Uuelaadne toitlustamine ja mõisatesse uued nõud, võeti ka välismaa kokkasid.
- Eeskuju võeti prantsueoärasest kultuurist

# data[].attributes.body
Põhines kristlikust religioonist ja kirikust.
Mõjutajad olid mõisad, linnad ja kristlik religioon.
Talurahva hariduses ei olnud riik ega mõisnikud huvitatud ja sellega kehtestati rahvahariduse tagasiminek. Olid rahvakoolid mis sõltusid kohaliku kirikuõpetajate initsiatiivist ja selles vallas olid kõige hoolsamad pietistlikud pastorid. Oli koduõpetus mis tähendas et vastavaid teadmisi anti edasi vanematelt lastele. Oli ka leeriõpetus, mida korraldas kirikuõpetaja.
18. sajandi lõpus hakati esmakordselt rahvakunsti vastu teadlikku ja teaduslikku huvi ilmutama. Elamude kohta infot ei leidnud,