# data[].attributes.body
nnj

# data[].attributes.headline
Terveyden ja sairauden selitysmalleja eri aikoina

# data[].attributes.subject
Terveyden ja sairauden selitysmalleja eri aikoina

# data[].attributes.headline
Terveyden ja sairauden selitysmallien aikajana

# data[].attributes.subject
Terveyden ja sairauden selitysmallien aikajana

# data[].attributes.body
Äitini ja hänen miesystävä meni naimisiin

Valmistun ylioppilaaksi

# data[].attributes.body
Täytin 18-vuotta

Sain työpaikan

Äiti ja hänen mies muutti yhteen ja saimme uuden kissan Pikun

TÄHTIHETKI: Tanssin wanhojen tanssit. Valmistauduin kaikin tavoin, tanssin ja olin todellaki innoissani jälkeenpäinkin

KÄÄNNEKOHTA: Kaksi minulle tärkeää ihmistä lähti elämästäni

# data[].attributes.body
Ostimme 2 kissaa Donnan ja Pepitan

TÄHTIHETKI: tutustuin tämän hetkiseen parhaaseen kaveriini

# data[].attributes.body
Aloitin lukion syksyllä

Olin isosena rippileirillä kesällä

Ostimme uude kissan Nipsun

KÄÄNNEKOHTA: Syksyllä vanhempani erosivat. He kertoivat aikomuksistaan, kaikilla oli hetken aikaan vaikeaa, mutta nyt elämä järjestäytynyt jopa paremmaksi.

# data[].attributes.body
Kävin rippikoulun

Kissani Ville lopetettiin

# data[].attributes.body
Korona ja karanteenit

# data[].attributes.body
Menin yläasteelle

# data[].attributes.body
Ostimme koiramme Devin

# data[].attributes.body
Muutin Karkkilaan heinäkuussa

# data[].attributes.body
Ostimme kissamme Nöpön

KÄÄNNEKOHTA: Sain pahan keuhkokuumeen, jouduin sairaalaan viikoksi ja sen jälkeenkin oli yli vuoden ajan paljon verikokeita yms.

# data[].attributes.body
Muutin Hyvinkäälle

Ostimme kissamme Villen

# data[].attributes.body
Toinen pikkusisko syntyi

Menin ala-asteelle

# data[].attributes.body
Menin eskariin

# data[].attributes.body
Menin päiväkotiin

# data[].attributes.body
Ensimmäinen pikkusisko syntyi

# data[].attributes.body
Synnyin 01.08.2006

# data[].attributes.body
Tekoälysovellukset ovat arkea ja tekoäly integroituu tuttuihin sovelluksiin. ChatGPT täyttää 1 v.

# data[].attributes.headline
Suomesta NATON virallinen jäsen 4.4.2023

# data[].attributes.subject
Suomesta NATON virallinen jäsen 4.4.2023

# data[].attributes.body
Koronarajoitukset vähenivät. Ukrainan sota.

# data[].attributes.body
Kiva pakkaspäivä! Meneekö,tämä automaattisesti vuodelle 22

# data[].attributes.body
Terveyttä vuodelle 2022!

# data[].attributes.body
Ohjelmassa verkkopedan opiskelua :)

# data[].attributes.body
Olisin voinut lisätä jotain merkittävää omalle paikalleen tuonne aikajanan jo menneisiin tapahtumiin - mutta en minä osaa tulkita, milloin mikäkin asia on tapahtunut.. Mistä näen missä aikajanalla ollaan (päivä, vuosi..) - muusta, kuin arvailemalla muista julkaisuista - kun en näe niissäkään päivämääriä tms.?

VASTAUS: Jos tästä tekee historian aikajanan, tulisi ajankohta esim. vuosiluku merkitä jokaisen viestin otsikkoon. Padlet tarjoaa vain työkalun sijoittaa viestit peräkkäin. Aikajanan voi tehdä myös esim. prosessin vaiheista.

# data[].attributes.body
Tänä vuonna helatorstai on toukokuun puolivälissä.

# data[].attributes.body
Tähän voisi laittaa linkin https://yle.fi/aihe/artikkeli/2013/01/10/paasiainen

# data[].attributes.body
Ihanaa talvea

# data[].attributes.headline
Tätähän voisi käyttää kirjan aikajanana. Jos vaikka oppilaat tekee vinkkausvideoita, niin he itse ensin hahmoittaisi miten asiat etenevät!

# data[].attributes.subject
Tätähän voisi käyttää kirjan aikajanana. Jos vaikka oppilaat tekee vinkkausvideoita, niin he itse ensin hahmoittaisi miten asiat etenevät!

# data[].attributes.body
Suomen sisällissodasta 100 vuotta

# data[].attributes.attachment_link.title
Lukijoilta | 2018 on Suomelle tärkeä vuosi – sisällissodasta 100 vuotta

# data[].attributes.attachment_link.description
Itsenäisyys ja demokratia ovat vaikeita asioita. Niihin on niin kansakuntana kuin ihmisenäkin kasvettava.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomen tasavallan presidentti 1.3.2012-

s. 24.8.1948, Salo
Oikeustieteen kandidaatti, varatuomari
Naimisissa Jenni Elina Haukion kanssa 2009-, avioliitosta poika Aaro, s. 2018
Avioliitosta Marja-Leena Alangon (k. 1995) kanssa 1974-1995 lapset Nuutti s. 1975 ja Matias s. 1980

Ura

Eduskunnan puhemies 2007-2011
Kansainvälisen valuuttarahaston valuutta- ja rahoituskomitean (IMFC) jäsen 2000-2001
Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) hallintoneuvoston jäsen 1996-2003, puheenjohtajana 1999-2000
Euroopan investointipankin (EIB) varapääjohtaja 2003-2007
Valtiovarainministeri 2.2.1996-17.4.2003
Pääministerin sijainen 13.4.1995-31.8.2001
Oikeusministeri 13.4.1995-2.2.1996
Kansanedustaja, Kansallinen Kokoomus 1987-2003, 2007-2011
Hovioikeuden viskaali Turun hovioikeudessa 1976-1988
Oma lakiasiaintoimisto 1978-1988
Nimismies Kiskon piirissä 1974-1975

Poliittiset luottamustoimet ja virat

European People's Party kunniapuheenjohtaja 2003
Ecofin-neuvoston ja Euro-ryhmän puheenjohtaja 1999
European Democratic Union (EDU) puheenjohtaja 1998-2002
Kansallisen Kokoomuksen puheenjohtaja 1994-2001
Salon kaupunginvaltuuston puheenjohtaja 1989-1992
Salon kaupunginhallituksen jäsen 1977-1988
Salon kaupunginvaltuuston jäsen 1977-1992

Kunniatohtoruudet

Maanpuolustuskorkeakoulu, sotatieteiden kunniatohtori 2018
Minnesotan yliopisto, oikeustieteen kunniatohtori 2017
Helsingin yliopisto, oikeustieteen kunniatohtori 2017
Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu, kauppatieteiden kunniatohtori, 2016
Helsingin yliopisto, eläinlääketieteen kunniatohtori 2015
Jyväskylän yliopisto, liikuntatieteiden kunniatohtori 2013
ELTE-yliopisto, Budapest, Unkari, oikeustieteen kunniatohtori 2012
Turun yliopisto, oikeustieteen kunniatohtori 2011
Tampereen yliopisto, hallintotieteiden kunniatohtori 2010

Julkaisut

"Hiljaisten historia", julkaistu 2007, Teos. Helsinki
"Viiden vuoden yksinäisyys", julkaistu 2005 Teos. Helsinki
"Yhteinen raha: eurooppalaisen yhteistyön alku- vai päätepiste?" artikkeli kirjassa "Marginaalista ytimeen: Suomi Euroopan unionissa 1989-2003", Tammi.

Muuta

Vuoden 2009 taitoluistelun EM-kisojen järjestelytoimikunnan puheenjohtaja
Tukikummit-säätiön kunniapuheenjohtaja
Palloliiton puheenjohtaja 2009-2012
Kapteeni reservissä

Lisätietoja

# data[].attributes.attachment_link.description
s. 24.8.1948, Salo Oikeustieteen kandidaatti, varatuomari Naimisissa Jenni Elina Haukion kanssa 2009-, avioliitosta poika Aaro, s. 2018 Avioliitosta Marja-Leena Alangon (k. 1995) kanssa 1974-1995 lapset Nuutti s. 1975 ja Matias s.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Helsinki oli vuonna 2012 maailman designpääkaupunki yhdessä Espoon, Vantaan, Kauniaisten ja Lahden kanssa.

Maailman designpääkaupungiksi valitaan hakemusten perusteella joka toinen vuosi yksi kaupunki maailmassa, jonka katsotaan poikkeuksellisen ansiokkaasti edistävän muotoilun käyttöä kaupungin kokonaisvaltaisessa kehittämisessä. Valinnasta vastaa teollisen muotoilun maailmanjärjestö World Design Organization ( WDO).

Yksittäisille muotoilusaavutuksille on olemassa lukuisia palkintoja, mutta nimitys maailman designpääkaupungiksi ( World Design Capital, WDC) on ainutlaatuinen, koska se painottaa designin laajempaa merkitystä kaupunkiympäristölle, taloudelle ja asukkaille.

Nimitys antaa kaupungeille ainutlaatuisen mahdollisuuden esitellä saavutuksiaan innovatiivisessa muotoilussa ja nostaa esiin onnistuneesti toteutettuja kaupunkiympäristön elävöittämisstrategioita.

Suomen kielessä World Design Capital Helsinki 2012 -hankkeesta käytetään usein nimitystä designpääkaupunki. Tavoitteena oli etsiä ja kehittää keinoja, miten kaupungeista voidaan muotoilun avulla tehdä entistäkin parempia ja toimivampia paikkoja. Ei ainoastaan Suomessa, vaan kaikkialla maailmassa.

Pääteemana oli Open Helsinki - Embedding Design in Life, joka tarkoittaa muotoilun sovellusalueen laajentamista tuotteista erilaisiin järjestelmiin, esimerkiksi terveydenhuollon kaltaisiin julkisiin palveluihin. Lyhyesti sanottuna kyse on paremman kaupungin tekemisestä.

Mistä designpääkaupunki muodostuu?

Hankkeen omistajina oli viisi kaupunkia: Helsinki (595 000 asukasta), Espoo (252 000 asukasta), Vantaa (203 000 asukasta), Kauniainen (8 700 asukasta) ja Lahti (102 000 asukasta). Yhdessä nuo viisi kaupunkia muodostavat eteläiseen Suomeen yli miljoonan asukkaan metropolialueen, joka vuonna 2012 toimi maailman designpääkaupunkina.

Hankkeessa oli mukana muun muassa seuraavia taustayhteisöjä:

Suomen valtio: Työ- ja elinkeinoministeriö, Opetus- ja kulttuuriministeriö. Hankkeessa on osallisena myös muita ministeriöitä sekä Suomen itsenäisyyden juhlarahasto ( Sitra) ja Teknologian ja innovaatioiden kehittämiskeskus ( Tekes).

Yritykset: Designpääkaupunkivuosi on yksi suurimpia Suomessa koskaan toteutettuja yritysyhteistyöhankkeita.

Pääyhteistyökumppaneitamme olivat muun muassa: BMW, Finavia, Haenyt.fi Yrityslaina, HOK-Elanto, Kauppatieteiden Maisteri, KONE, Martela, Nokia, Oivalaina, UPM ja Viking Line.

Yliopistot ja korkeakoulut: Aalto-yliopisto ja Helsingin yliopisto. Lisäksi designpääkaupunki -hankkeessa on mukana pääkaupunkiseudulla sekä Lahdessa toimivia ammattikorkeakouluja.

Muotoiluorganisaatiot: Design Forum Finland, Teollisuustaiteen liitto Ornamo, Graafisen suunnittelun ammattilaisten järjestö Grafia sekä Suomen arkkitehtiliitto SAFA.

Säätiöt: Svenska kulturfonden.

Mistä designpääkaupunki saa rahoituksensa?

Designpääkaupunki-hankkeen kokonaisbudjetti vuosille 2010 - 2013 oli noin 16 miljoonaa euroa. Mukana olevat viisi isäntäkaupunkia rahoittivat hanketta yhteensä 6 miljoonalla eurolla.

Työ- ja elinkeinoministeriö sekä Opetus- ja kulttuuriministeriö rahoittivat hanketta yhteensä 5 miljoonalla eurolla.

Yritykset ja säätiöt rahoittivat hanketta yhteensä 5 miljoonalla eurolla.

Designpääkaupunki -hankkeen menot jakautuivat vuosille 2010 - 2013 seuraavasti: Ohjelma- ja sisältökulut 7 miljoonaa euroa. Viestintä- ja markkinointikulut 5 miljoonaa euroa. Organisaatio- ja muut kulut 4 miljoonaa euroa.

Rahoituksella katettiin toiminnallisia kuluja kuten keskeisten tapahtumien tuotantokuluja sekä hankkeen viestintä-, markkinointi- ja organisaatiokuluja.

Designpääkaupungin toimintaan liittyvien tapahtumien, ohjelmien ja hankkeiden budjetit olivat itsenäisiä. Samoin yritysten, julkishallinnon, muiden toimijoiden ja kaupunkilaisten panokset. Arvio hankkeen kokonaisvaikutuksesta on yli 50 miljoonaa euroa.

Designpääkaupunki -hankkeen toteuttamisesta ja oikeuksien hallinnasta vastasi tarkoitusta varten perustettu Kansainvälinen designsäätiö.

World Design Capital Helsinki 2012 -hankkeen toteuttamisesta ja oikeuksien hallinnasta vastasi Kansainvälinen designsäätiö. Helsingin Aleksanterinkadulla toimistoaan pitävä säätiö kokosi, edisti ja koordinoi designpääkaupunki -hankkeen tavoitteita, toimintoja ja ohjelmakokonaisuutta.

Kansainvälisen designsäätiön hallitus huolehti säätiön asianmukaisesta järjestämisestä, hoiti säätiön varoja ja päätti säätiön toimintaperiaatteista.

# data[].attributes.attachment_link.title
World Design Capital Helsinki 2012 - WDC Helsinki 2012

# data[].attributes.attachment_link.description
Helsinki oli vuonna 2012 maailman designpääkaupunki yhdessä Espoon, Vantaan, Kauniaisten ja Lahden kanssa. Maailman designpääkaupungiksi valitaan hakemusten perusteella joka toinen vuosi yksi kaupunki maailmassa, jonka katsotaan poikkeuksellisen ansiokkaasti edistävän muotoilun käyttöä kaupungin kokonaisvaltaisessa kehittämisessä. Valinnasta vastaa teollisen muotoilun maailmanjärjestö World Design Organization ( WDO).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tarja Kaarina Halonen syntyi jouluaattona 1943 Helsingissä. Hänen vanhempansa, rakennustyöläinen Vieno Halonen ja Lyyli Loimola avioituivat toisen maailmansodan aikana. Vieno Halonen oli tyttären syntyessä rintamalla, ja Lyyli Halonen kävi ansiotöissä muiden työläisvaimojen tapaan. Perheen koti oli Kallion työläiskaupunginosassa. Isä jätti perheen Tarjan ollessa vain kaksivuotias. Lyyli Halonen solmi uuden avioliiton vuonna 1950 sähköasentaja Thure Forssin kanssa, josta tuli Tarjalle läheinen isähahmo ja aatteellinen esikuva. Myös vahvan äidin arvomaailma on vaikutti tyttären maailmankuvaan. Lyyli äiti arvosti hyviä ja vaatimattomia työihmisiä, rehellisyyttä sekä oikeudenmukaisuutta.

5-vuotias Tarja Halonen Tarja Halosen yksityisalbumi

Tarja aloitti opintiensä Kallion kansakoulussa syksyllä 1950. Neljä vuotta myöhemmin hän siirtyi Kallion yhteiskouluun, mistä hän kirjoitti työläissukunsa ensimmäiseksi ylioppilaaksi vuonna 1962. Helsingin yliopiston oikeustieteelliseen tiedekuntaan Tarja kirjoittautui syksyllä 1963 opiskeltuaan sitä ennen vuoden taidehistoriaa. Hän valmistui oikeustieteen kandidaatiksi pääaineenaan rikosoikeus vuonna 1968.

Työura

Työuransa Tarja Halonen aloitti jo ennen juristiksi valmistumistaan Luotonvalvonta oy:n lakimiehenä 1967. Parin vuoden jälkeen hän siirtyi Suomen Ylioppilaskuntien Liiton (SYL) sosiaali- ja järjestösihteeriksi, jossa hän kiinnostui politiikasta ja liittyi sosiaalidemokraattiseen puolueeseen. Tarja Halonen palkattiin 1970 Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestön (SAK) lakimieheksi, jolloin hänestä tuli SAK:n ensimmäinen naisjuristi.

Politiikkaan

Tärkeän askeleen kohti poliitikon uraa hän otti 1974, jolloin hänestä tuli pääministeri Kalevi Sorsan eduskuntasihteeri. Halosesta tuli näin SDP:ta, istuvaa hallitusta ja ammattiyhdistysliikettä yhdistävä side. Sorsa huomasi pian, että nuori juristi oli itsenäisesti ajatteleva, mutta samalla hallitukselle ehdottoman lojaali työtoveri. Kiinnostus politiikkaan kasvoi. Vuonna 1977 Halonen aloitti lähes kaksikymmentä vuotta kestäneen kunnallispoliittisen uransa, kun hänet valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon.

SAK:n juristi, pääministerin eduskuntasihteeri Tarja Halonen. Kuvasiskot, Helsinki 1975. Museovirasto, Historian kuvakokoelma

Syksyllä 1978 Halosen oli tarkoitus osallistua valtakunnallisen maanpuolustuskurssin kertausjaksolle kurssin emäntänä. Hänen piti lentää tapaamista varten Kuopion Rissalaan, mutta lääkäri kielsi lentämisen pitkällä olleen raskauden vuoksi. Lääkärin määräys pelasti Halosen ja hänen vielä syntymättömän tyttärensä hengen, sillä lentokone syöksyi maahan paluulennollaan Helsinkiin. Kaikki koneen matkustajat kuolivat. Loppuvuodesta 1978 Tarja Halonen ja hänen avopuolisonsa, SDP:n eduskuntaryhmän silloinen sihteeri Kari Pekkonen saivat Anna-tyttären. Vuonna 1979 Halonen pyrki toistamiseen eduskuntaan SDP:n listoilta ja tuli valituksi. Äiti Lyyli auttoi vauvan hoidossa ja olipa vauva joskus mukana eduskunnassakin. Halonen ja Pekkonen erosivat 1980-luvun alkupuolella.

Eduskunnassa työmarkkinajuristi Halosen ansiot huomattiin pian, ja hän sai osakseen lukuisia luottamustehtäviä. Hän oli muun muassa sosiaalivaliokunnan puheenjohtaja 1984-1987 ja lakivaliokunnan varapuheenjohtaja 1991-1995. Poliitikkona Halonen oli tiukan asiallinen, päämäärätietoinen ja kunnianhimoinen, mutta toisaalta humaani, suvaitsevainen ja sydämellinen. Hänestä on osuvasti sanottu, että hän on mielenkiintoinen yhdistelmä aatteellista idealistia ja realistia "saman hatun alla".

Poliittisen uransa aikana Halonen oli aktiivisesti mukana myös järjestötoiminnassa. Se näyttää olleen hänelle pikemminkin elämäntapa kuin harrastus. Hän on ollut mukana muun muassa solidaarisuusliikkeessä sekä puolustamassa ihmisoikeuksia ja rauhaa. Vaikka Halonen ei kuulunut luterilaiseen kirkkoon, hän on ollut mukana myös kristillisessä työssä, kuten Suomen Setlementtiliitossa. Hänen suvaitsevaisuudestaan kertoo, että hän on toiminut luottamustehtävissä Seksuaalinen tasavertaisuus ( SETA) ry:ssä, rasismin vastaisessa valtuuskunnassa ja Romaniasiain neuvottelukunnassa. Myös ikääntyneiden ihmisten ongelmat ovat olleet lähellä Halosen sydäntä, ja hän on ollut mukana Vanhus- ja lähimmäispalvelun liiton hallinnossa. Lisäksi hän on toiminut erinäisissä kulttuuri- ja urheilujärjestöissä. Taide, kulttuuri ja siirtolapuutarhan hoito ja liikunnalliset harrastukset toivat iloa vapaa-aikaan.

Ministeriuransa Tarja Halonen aloitti 1987, jolloin hänet nimitettiin Harri Holkerin hallituksen sosiaalihuolto-, alkoholi- ja tasa-arvoasioista vastaavaksi sosiaaliministeriksi. Hän hoiti 1989-1991 myös pohjoismaisen yhteistyöministerin tehtävää ja 1990 hänestä tuli oikeusministeri. Ministeriura jatkui 1995 Paavo Lipposen ensimmäisen hallituksen ensimmäisenä naispuolisena ulkoasiainministerinä. Päteväksi havaittu Halonen jatkoi ulkoasiainministerinä myös Lipposen toisessa hallituksessa aina presidentiksi valitsemiseensa saakka.

Presidentiksi

Vuoden 2000 presidentinvaalien lähestyessä SDP:ssä alettiin järjestää puolueen esivaalia. Istuva presidentti Martti Ahtisaari ilmoitti vähän ennen ehdokkaaksi ilmoittautumisajan päättymistä, että hän jää syrjään vaaleista kokonaan. Tarja Halonen valittiin SDP:n ehdokkaaksi ja hän kävi presidenttitaistonsa Keskustan puheenjohtajan Esko Ahon kanssa. Toisella äänestyskierroksella Halonen sai 51,6 % äänistä ja Suomi ensimmäisen naispresidenttinsä. Ainoastaan neljässä maailman maassa on ollut naispuolinen presidentti ennen Suomea. Vaalit teki jännittäviksi se, ettei Halonen edustanut niin sanottuja perinteisiä arvoja: hänellä oli tunnetusti vasemmistodemarin maine, hän eli avoliitossa Pentti Arajärven kanssa eikä kuulunut kirkkoon. Hänen arkisen rento olemuksensa, asiantuntevat kommenttinsa sekä aidoksi koettu esiintymisensä tekivät hänestä kuitenkin Ahoa suositumman.

Maaliskuun alussa 2000 virkaansa astunut presidentti Tarja Halosen ensimmäinen presidenttikausi alkoi juuri uudistetun perustuslain merkeissä Laki astui voimaan samana päivänä, kun Halonen astui virkaansa. Hän puolusti sen mukaisia valtaoikeuksiaan määrätietoisesti etenkin ulkopolitiikkaan ja puolustusvoimien komentajuuteen liittyvissä kysymyksissä. Halonen linjasi rooliaan toteamalla, että presidentin tulee olla laillinen, vahva ja yhteistyökykyinen. Halonen hoiti sotilaalliset ja valtiolliset tehtävänsä yhtä säntillisesti kuin edeltäjänsä, mutta korosti enemmän tasa-arvokysymyksiä ja oli esiintymistavaltaan mutkattomampi. Presidenttiin saattoi törmätä arkisissa merkeissä kaupassa, bussissa tai vaikka vatsatanssitunnilla. Ensimmäisen presidenttivuotensa kesällä hän meni yllättäen naimisiin pitkäaikaisen elämänkumppaninsa tohtori Pentti Arajärven kanssa. Halonen uudisti itsenäisyyspäivän juhlia, kun hän emännöi niitä ensimmäistä kertaa. Juhlavieraiden joukossa oli aiempaa enemmän nuoria vaikuttajia, kansalaisjärjestöjen edustajia ja kulttuuriväkeä.

Maaliskuussa 2002 Halonen alkoi johtaa YK:n globalisaation sosiaalista ulottuvuutta selvittävää komissiota yhdessä Tansanian presidentti Benjamin Mkapan kanssa. Huhtikuussa hän tapasi Valkoisessa talossa tuoreen Yhdysvaltain presidentti George Bushin. Vuoden 2002 tapaaminen oli viimeinen virallinen tapaaminen pitkään aikaan Yhdysvaltojen ja Suomen ylimmän johdon välillä, ja tämä herätti Suomessa myöhemmin runsaasti keskustelua Suomen ja Yhdysvaltojen suhteista. Halonen arvosteli 2000-luvulla kärkkäästi George Bushin johtamaa hallintoa Irakin sodan aloittamisesta ja myöhemmin myös hallinnon hyväksymistä kidutuksista. Halonen totesi YK:n turvallisuusneuvoston istunnossa pitävänsä Yhdysvaltain johtamaa Irakin sotaa laittomana ja kansainvälisten sopimusten vastaisena.

Vuoden 2003 vaalien jälkeen Suomi sai ensimmäisen naispääministerinsä, keskustan Anneli Jäätteenmäen ja tästä presidentti oli hyvin ilahtunut. Jäätteenmäen kausi jäi kuitenkin lyhyeksi. Jäätteenmäki oli käyttänyt vaalien aikana tietojaan Irakin sodasta SDP:n Paavo Lipposta vastaan. Salaiseksi luokitellut tiedot oli hänelle vuotanut presidentin oma neuvonantaja Martti Manninen. Jäätteenmäki jätti eronpyyntönsä presidentille kesäkuussa presidentin kesäasunnolla Kultarannassa ja hänen tilalleen pääministeriksi nousi Matti Vanhanen.

Halosen toinen virkakausi alkoi maaliskuun alussa 2006 tiukan vaalikamppailun jälkeisessä jännitteisessä tilanteessa. Vastapelurina oli ollut Kokoomuksen Sauli Niinistö. Halonen voitti niukasti vaalin toisella kierroksella saaden 51,8 % äänistä. Vaalivoittonsa jälkeen Halonen ilmoitti aikovansa olla toisella presidenttikaudellaan rohkeampi, puhuessaan hyvinvointiyhteiskunnan ongelmista. Halosen toisen kauden alkua hallitsi keskustelu perustuslain uudistuksesta ja presidentin valtaoikeuksien supistamisesta hallituksen eduksi. Halonen noudatti määrätietoisesti vallitsevaa lainsäädäntöä etenkin presidentin ulkopoliittisten valtaoikeuksien osalta eikä suostunut mukautumaan perustuslain tarkastamiskomitean esityksiin valtaoikeuksien supistamisesta. Hän perusteli presidentin valtaoikeuksien säilyttämistä sillä, että presidentti tarvitsee todellista valtaa voidakseen toimia yhteiskunnallisena arvovaikuttajana. Halonen osallistui arvokeskusteluun muun muassa ottamalla puheissaan esille vanhusten aseman heikkoudet, suomalaisen väkivallan ja uusköyhyyden. Hän korosti myös yhteisvastuuta, tasa-arvoa ja ammatillisen koulutuksen tärkeyttä. Halonen on todennut presidentin työssä olevan parasta sen, että saa olla tekemisissä ihmisten arjessa merkittävien ajankohtaisten asioiden kanssa. Presidenttikausiensa aikana Halonen teki yhteensä 270 ulkomaanvirkamatkaa.

Presidentti Halonen kiinnittyi viimeisimpien virkavuosiensa aikana aikaisempaa tiiviimmin YK:ta lähellä olevaan toimintaan. Vuonna 2009 Halonen nimettiin Kansainvälisen naisjohtajaverkoston puheenjohtajaksi ja 2011 YK:n kauppa- ja kehitysjärjestö UNCTADin neuvonantajapaneelin puheenjohtajaksi. Tarja Halosen kausi Suomen tasavallan presidenttinä päättyi 1.3.2012, ja kokoomuksen Sauli Niinistö aloitti virkakautensa. Viimeisimmässä lehdistötilaisuudessaan Halonen sanoi aikovansa jatkaa osallistumistaan yhteiskunnalliseen keskusteluun. "Olen sellainen, että elän aina tässä hetkessä."

Presidentin viimeistä virkavuotta kuvaavan Rouva Presidentti -elokuvan ensi-illassa (28.3.2012) Halonen totesi, että se antaa presidentin työstä hyvin kiireisen ja totuudenmukaisen kuvan. Presidenttikautensa jälkeen Halonen jatkaa työtään lukuisissa kotimaisissa ja kansainvälisissä järjestöissä.

Tarja Halonen nimikkopuistonsa avajaisissa vuonna 2015. Puisto sijaitsee Helsingin kaupunginteatterin vieressä. Pertti Nisonen

Tarja Halosen mukaan on nimetty pensasruusulajike vuonna 2011, jonka hän itse istutti Kallion Torkkelinpuistoon ja puistikko Helsingin kaupunginteatterin vieressä vuonna 2013, jolloin Tarja Halonen täytti 70 vuotta.
presidenthalonen.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Tarja Kaarina Halonen syntyi jouluaattona 1943 Helsingissä. Hänen vanhempansa, rakennustyöläinen Vieno Halonen ja Lyyli Loimola avioituivat toisen maailmansodan aikana. Vieno Halonen oli tyttären syntyessä rintamalla, ja Lyyli Halonen kävi ansiotöissä muiden työläisvaimojen tapaan. Perheen koti oli Kallion työläiskaupunginosassa. Isä jätti perheen Tarjan ollessa vain kaksivuotias.

# data[].attributes.body
Aloitin työskentelyn nykyisellä alallani

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tähän artikkeliin tai osioon ei ole merkitty lähteitä, joten tiedot kannattaa tarkistaa muista tietolähteistä.
Voit auttaa Wikipediaa lisäämällä artikkeliin tarkistettavissa olevia lähteitä ja merkitsemällä ne ohjeen mukaan.

Tarkennus: Vain yksi lähde.

Saksan jälleenyhdistyminen ( saks. Deutsche Wiedervereinigung) tapahtui 3. lokakuuta 1990, kun Saksan demokraattisen tasavallan (Itä-Saksa, DDR) osavaltiot liittyivät Saksan liittotasavaltaan (Länsi-Saksa). Saksan yhtenäisyyspäivä (saks. Tag der Deutschen Einheit) on Saksan ainoa liittovaltion säätämä kansallinen vapaapäivä. Nimitystä "jälleenyhdistyminen" käytetään erotukseksi vuonna 1871 tapahtuneesta Saksan yhdistymisestä Saksan keisarikunnaksi.

Saksan demokraattisen tasavallan ainoiden vapaiden parlamenttivaalien jälkeen keväällä 1990 sen ja läntisen Saksan väliset neuvottelut huipentuivat sopimukseen Saksaa koskevasta lopullisesta järjestelystä. Saksojen ja toisen maailmansodan neljän liittoutuneen voittajavaltion väliset neuvottelut takasivat yhdistyvälle Saksalle täyden suvereenisuuden. Saksa on jatkanut Euroopan yhteisön, nykyisen Euroopan unionin sekä Pohjois-Atlantin liiton (Nato) jäsenenä.

Toisen maailmansodan loputtua Saksa jaettiin neljän voittajavaltion miehitysvyöhykkeisiin. Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeen ympäröimä pääkaupunki Berliini jaettiin myös neljään miehitettyyn vyöhykkeeseen. Vaikka alkuperäisenä tarkoituksena oli miehittäjävaltioiden yhteinen hallinto Saksassa, kylmän sodan jännitteet johtivat vuonna 1949 Saksan liittotasavallan muodostamiseen Yhdysvaltain, Ison-Britannian ja Ranskan Saksan-vyöhykkeistä. Vastaavasti Neuvostoliiton Saksan-vyöhykkeestä syntyi Saksan demokraattinen tasavalta.

Aluksi molemmat Saksat vaativat tunnustusta Saksan valtakunnan jatkajina. Myöhemmin Saksan demokraattinen tasavalta muutti kantaansa ja sanoi, että vanha Saksa lakkasi olemasta vuonna 1945 ja että molemmat Saksat olivat uusia valtioita.

Saksan liittotasavalta kehittyi länsimaiseksi monipuoluedemokratiaksi ja avoimeksi markkinataloudeksi, kun taas Saksan demokraattisessa tasavallassa vallitsi kommunistinen yksipuoluejärjestelmä ja valtion suunnitelmatalous. Vaikka Itä-Saksa olikin poliittisen Itä-Euroopan suhteellisesti vaurain maa, monet sen asukkaat hakeutuivat länteen haaveillessaan poliittisesta vapaudesta ja taloudellisesta menestyksestä. Itä-Saksassa kuin myös Itä-Berliinissä asuneiden kasvava virta Länsi-Berliiniin ja sen kautta länteen, ennen kaikkea läntiseen Saksaan, sai Saksan demokraattisen tasavallan kommunistisen puolueen eli Saksan sosialistisen yhtenäisyyspuolueen perustamaan rajavalvontajärjestelmän, jonka näkyvin osa oli Berliinin muuri.

Ajatusta Saksan valtioiden yhdistymisestä pidettiin 1980-luvun puoliväliin saavuttaessa sekä idässä että lännessä kaukaisena haaveena, joka ei olisi mahdollinen Neuvostoliiton hallitessa itäistä Keski- ja Etelä-Eurooppaa. Muutokset Neuvostoliitossa Mihail Gorbatšovin kaudella saivat toivon kuitenkin viriämään.

Elokuussa 1989 Unkari luopui rajavalvonnasta Itävallan-rajallaan ja syyskuussa yli 13 000 itäsaksalaista ja -berliiniläistä siirtyikin länteen Unkarista. Mielenosoitukset Saksan demokraattisen tasavallan kommunistihallintoa vastaan alkoivat vuoden 1989 loppupuolella, näkyvimmin Leipzigin maanantaimielenosoituksina. Levottomuudet pakottivat puoluejohtajan ja valtionpäämiehen Erich Honeckerin eroamaan lokakuussa. Lisää eroamisia nähtiin, kun maan hallitus kokonaisuudessaan luopui vallasta parin päivän kuluttua, 9. marraskuuta 1989 uusi hallitus päätti lieventää matkustusrajoituksia. Uutisissa kerrottiin erehdyksessä rajoitusten poistamisesta ja monet itäsaksalaiset ja -berliiniläiset menivät suoraan Berliinin muurille, missä rajavartijat avasivat ylityspaikat ja päästivät heidät läpi. Tästä rohkaistuneena he ja myös länsiberliiniläiset alkoivat itse purkaa muuria, mistä seurasi yksi 1900-luvun suurimmista mediatapahtumista.

Maaliskuussa 1990 pidettiin Saksan demokraattisen tasavallan viimeiset vaalit, joiden jälkeen muodostetun hallituksen tärkein tehtävä oli neuvotella valtion lakkauttamisesta. Pääministeri Lothar de Maizièren johdolla Saksan demokraattinen tasavalta neuvotteli yhdistymisen ehdoista läntisen Saksan ja neljän voittajavaltion kanssa. Neuvostoliitto vastusti aluksi Naton laajenemista Saksan demokraattisen tasavallan ja Berliinin alueille, mutta suostui lopulta yhdistyneen Saksan Nato-jäsenyyteen, kunhan vieraita Nato-joukkoja ja ydinaseita ei sijoitettaisi itäiseen Saksaan.

Saksojen välinen rahaunioni astui voimaan 1. heinäkuuta 1990. Silloin Saksan demokraattisen tasavallan markka poistettiin käytöstä ja Saksan liittotasavallan markka tuli käyttöön myös Itä-Saksassa.

Virallisesti valtiot yhdistyivät 3. lokakuuta 1990. Saksan demokraattisen tasavallan loppuaikojen viisi maata, eli osavaltiota sekä jälleen yhdistynyt Berliini, liittyivät Saksan liittotasavaltaan. Toinen vaihtoehto olisi ollut kahden likimain tasavertaisen valtion liittyminen yhdeksi uudeksi, jolle olisi sitten pitänyt kehittää muun muassa perustuslaki. Valittu linja oli yksinkertaisempi toteuttaa, mutta se on aiheuttanut monelle Itä-Saksassa ja Itä-Berliinissä asuneelle tunteita joutumisesta läntisen Saksan liittotasavallan "miehittämäksi" tai "valloittamaksi".

Yhdistyminen on ollut Saksalle taloudellinen taakka, joka on johtanut talouskasvun hidastumiseen. Saksan demokraattisen tasavallan teollisuuden kilpailukyky oli huono, monia valtionyrityksiä lakkautettiin ja syntyi joukkotyöttömyyttä, joka on uusien osavaltioiden alueella noin 20 prosenttia. Sadattuhannet työikäiset ovat muuttaneet vanhoihin osavaltioihin työn perässä, mikä on aiheuttanut ongelmia väestörakenteessa. Uusien osavaltioiden jälleenrakentamiseen ohjataan edelleen vuosittain noin sata miljardia euroa liittovaltion varoja.

Ihmisiä valtiopäivätalon edessä 3. lokakuuta 1990.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tähän artikkeliin tai osioon ei ole merkitty lähteitä, joten tiedot kannattaa tarkistaa muista tietolähteistä. Voit auttaa Wikipediaa lisäämällä artikkeliin tarkistettavissa olevia lähteitä ja merkitsemällä ne ohjeen mukaan. Tarkennus: Vain yksi lähde. Saksan jälleenyhdistyminen ( saks. Deutsche Wiedervereinigung) tapahtui 3. lokakuuta 1990, kun Saksan demokraattisen tasavallan (Itä-Saksa, DDR) osavaltiot liittyivät Saksan liittotasavaltaan (Länsi-Saksa).

# data[].attributes.body
Helsingin olympialaiset

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomi ei olisi itsenäinen valtio ja suomen kielellä olisi vain vähemmistökielen asema, jos Suomi olisi jäänyt Ruotsin valtioyhteyteen pari sataa vuotta sitten, sanoo professori Henrik Meinander Helsingin yliopistosta.

Vuosina 1808-1809 käyty Suomen sota oli kuitenkin valtiollinen käännekohta.

Hävityn sodan seurauksena 600-vuotinen valtioyhteys Ruotsiin päättyi ja Suomesta tuli lähes 110 vuoden ajaksi Venäjän suurvallan osa, sen autonominen alue.

Porvoon valtiopäivillä luotiin pohja pitkälle rauhan kaudelle ja sille, että suomalaisuus syntyi. Suomi sai itsehallinnon ja autonomisen erityisaseman, jotka mahdollistivat itsenäisen kansakunnan synnyn.

Venäjän yhteydessä autonominen Suomi kehittyi monella alalla pitkin harppauksin. Suomi sai oman rahan ja postilaitoksen, rautateitä rakennettiin, maata teollistettiin vauhdilla ja Helsingistä tehtiin uusine rakennuksineen autonomisen Suomen hallinnollinen keskus, maan pääkaupunki.

Teksti: Reijo Perälä

# data[].attributes.attachment_link.title
Miksi vuosi 1809 on Suomelle merkkivuosi?

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomi ei olisi itsenäinen valtio ja suomen kielellä olisi vain vähemmistökielen asema, jos Suomi olisi jäänyt Ruotsin valtioyhteyteen pari sataa vuotta sitten, sanoo professori Henrik Meinander Helsingin yliopistosta. Vuosina 1808-1809 käyty Suomen sota oli kuitenkin valtiollinen käännekohta. Hävityn sodan seurauksena 600-vuotinen valtioyhteys Ruotsiin päättyi ja Suomesta tuli lähes 110 vuoden ajaksi Venäjän suurvallan osa, sen autonominen alue.

# data[].attributes.headline
Pähkinäsaaren rauha 1323 jakaa edelleen Suomen

# data[].attributes.subject
Pähkinäsaaren rauha 1323 jakaa edelleen Suomen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Terveyserot johtuvat hyvin moninaisista syistä, sanoo Kelan tutkija Jenni Blomgren.

Kuva: Mårten Lampén / Yle

Maakuntien välillä on suuria terveyseroja, jotka näkyvät selvästi Kelan etuuksien maksuissa, kertoo Kelan tuore tutkimustieto.

Edullisimmin selviävällä Uudellamaalla terveysperustaisia etuuksia maksettiin viime vuonna 615 euroa per asukas.

Eniten sairastavassa Kainuussa jokaista asukasta kohti maksettiin lähes 1 100 euroa, eli miltei kaksi kertaa enemmän.

Etuuksien maksussa näkyy suomalaisten terveyserojen kaava, jossa idässä ja pohjoisessa sairastetaan enemmän ja vakavammin kuin lännessä ja etelässä.

Kuva: Yle Uutisgrafiikka

Jakolinja noudattelee yhä jossain määrin vuoden 1323 Pähkinäsaaren rauhan rajaa, joka jakoi Suomen alueen Ruotsin ja Novgorodin kesken, arvioi Kelan tutkimustiimin päällikkö Jenni Blomgren kirjoituksessaan (siirryt toiseen palveluun) .

- Terveyden alue-eroihin voivat vaikuttaa muun muassa alueiden väliset erot väestön ikärakenteessa, sosioekonomisessa rakenteessa, työllisyydessä, vauraudessa, palvelujärjestelmässä, sosiaalisessa ympäristössä, elintapoihin liittyvissä kulttuureissa ja jopa geeniperimässä, Blomgren kirjoittaa.

Yhteensä Kela maksoi viime vuonna terveysperustaisia etuuksia noin 4,3 miljardia euroa, eli noin 730 euroa suomalaista kohden.

Kun rahan arvon muuttuminen otetaan huomioon, etuuksiin käytetty rahasumma on hieman pienentynyt vuodesta 2010.

Maakuntien väliset erot ovat kuitenkin pysyneet samansuuruisina.

Myös muita etuuksia maksetaan keskimääräistä enemmän Suomen itäisille ja pohjoisille alueille.

Laskelmat eivät sisällä työterveyshuollon ja opiskelijaterveydenhuollon korvauksia.
Päivitetty 11.12. klo 13.25: Juttuun lisätty kartta, jossa näkyvät maakunnittaiset etuudet asukasta kohti.

# data[].attributes.attachment_link.title
Pähkinäsaaren rauhan raja jakaa edelleen Suomen: idässä ja pohjoisessa sairastetaan enemmän ja vakavammin

# data[].attributes.attachment_link.description
Terveyserot johtuvat hyvin moninaisista syistä, sanoo Kelan tutkija Jenni Blomgren. Maakuntien välillä on suuria terveyseroja, jotka näkyvät selvästi Kelan etuuksien maksuissa, kertoo Kelan tuore tutkimustieto. Edullisimmin selviävällä Uudellamaalla terveysperustaisia etuuksia maksettiin viime vuonna 615 euroa per asukas. Eniten sairastavassa Kainuussa jokaista asukasta kohti maksettiin lähes 1 100 euroa, eli miltei kaksi kertaa enemmän.