# data[].attributes.headline
שם:שובל זינטי

# data[].attributes.subject
שם:שובל זינטי

# data[].attributes.body
ציון: מנגנון פיקוח בלתי פורמלי
הצג: מנגנון שמפקח ומבקר את הממשלה מתוך יוזמה אישית של אזרחים ולא מתוקף החוק. המטרה של מנגנון הפיקוח הלא פורמלי היא להביא לשינוי של המדיניות של השלטון. דוגמאות למנגנוני פיקוח לא פורמליים : אומנות, הפגנות, פרסום ברשתות חברתיות, תקשורת
הסבר:את כישלון ניהול המשבר הזה – כולנו חווים על בשרנו. הפערים החברתיים מעמיקים, העוני גובר והמחר מלא בחוסר ודאות. כולנו משלמים את מחיר הקטסטרופה הכלכלית שהמיט עלינו השלטון הרקוב הזה. לא רק שהם הרגו לנו את הפרנסה – הם הורגים לנו גם את העתיד. מקבלי ההחלטות פשוט לא סופרים אותנו. הציבור כולו איבד בהם אמון. אך אל מול ההפקרות והייאוש שהם זורעים - אנחנו נמשיך להפגין אחריות, מנהיגות ותקווה ברחובות. כי הם לא השאירו לנו ברירה אחרת". על פי ציטוט זה ניתן לראות שהאזרחים רוצים להביא לשינוי בהתנהלות הממשלה בזמן משבר הקורונה ולהציל את האזרחים שנפגעים מההחלטות המתקבלות בממשלה , הם מביעים את דעתם באמצעות הפגנה וכך יש ביטוי של מנגנון הפיקוח הלא פורמלי משום שההפגנה נועדה להביא לשינוי.

# data[].attributes.headline
טלי קריצ׳בסק

# data[].attributes.body
טלי קריצ׳בסקי

ציון: חובות האדם כאדם

הצג: חובות החלות על כל אדם באשר הוא אדם:

להכיר בזכותו של כל אחד אחר מבני החברה לממש את זכויותיו הטבעיות,

להימנע מפגיעה במימוש זכויותיו של כל אדם אחר למשל הזכות לחיים וביטחון,

לפעול נגד פגיעה במימוש זכויותיו של כל אדם אחר- באמצעות התרעה או בדרכים אחרות,

לנהוג בסובלנות כלפי כל אדם אחר.
הסבר: ציטוט: ״תושב רוסיה, בשנות ה-30 לחיו, רצח את הארוס החדש של אשתו לשעבר אחרישהוא ארב לו מחוץ למקום עבודתו של האישה והרג אותו בעזרת פטיש.״

על פי ציטוט זה ניתן לראות כי התושב רוסיה שרצח את הארוס החדש של גרושתו לא נהג בסובלנות כלפי הבן זוג שלגרושתו ופגע במימוש זכויותיו של הנרצח (הזכות לחיים וביטחון) ובכך לא עמד בחובות האדם כאדם.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
תושב רוסיה, בשנות ה-30 לחיו, רצח את הארוס החדש של אשתו לשעבר אחרי שהוא ארב לו מחוץ למקום עבודתו של האישה והרג אותו בעזרת פטיש. על פי הדיווחים של אתר החדשות The Sun הבריטי, התקיפה התקיימה בעיר נברז'ניה שבמערב רוסיה לפני כשבועיים.

אלמז מליקוב, הגיע לזירת האירוע במטרה לפגוע בזוג המאורס. השניים, איגור באבנקו ואיגול זיננטובה, יצאו ממקום העבודה של האישה והחלו להתקדם לכיוון הרכב שלהם. בזמן הזה, התקרב אליהם מליקוב והחל להכות את באבנקו בעזרת פטיש. "הוא מיהר לכיוונינו והחל לתקוף אותנו. איגור התעמת איתו ונתן לי הזדמנות לברוח", סיפרה זיננטובה לתקשורת המקומית ברוסיה.

התקיפה, שהתרחשה לאור יום, תועדה בידי מצלמות רבות של המכוניות שעברו במקום. באחד הסרטונים אפשר לראות את מליקוב לבוש בגדים שחורים כשהוא מכה באכזריות את באבנקו. התקיפה נגמרה רק כאשר הארוס הפסיק להראות סימני חיים.

"לאחר שהוא הרג את איגור, הוא החל לחפש אותי. הוא היה מרביץ לי למוות אם היה מוצא אותי", אמרה הארוסה המבוהלת. באותו הזמן, הצופים ההמומים הזעיקו אמבולנס ומשטרה. העד איוון ניקולאט אמר: "איגור שכב עם הפנים כלפי מעלה בתוך בריכה של דם שלא מפסיק לזרום. לא יכולתי לעשות דבר כדי לעזור לו".

לאחר שמליקוב נמלט מהזירה, הוא נתפס על ידי המשטרה והודה מיד בפשע במלואו. הוא נלקח למעצר ונפתח נגדו תיק פלילי בגין רצח אכזרי במיוחד. החוקרים טוענים כי מליקוב ידע כי בכל יום באבנקו אוסף את ארוסתו מעבודתה באותה השעה והוא תכנן את הרצח. דוברת המשטרה, אלווירה גזיזובה אמרה: "העבריין תכנן את התקיפה וארב לקורבן. הוא הכה אותו בראשו בעזרת הפטיש מספר רב של פעמים".

זיננטובה התגרשה מבעלה לשעבר הרוצח לפני כשנתיים בגלל שהיה מתעלל בה והיה מכור להימורים. לזוג הגרוש יש שני ילדים משותפים בני שמונה ושש. לטענתה הוא איים עליה יום לפני האירוע הנורא ואמרה: "איגור ואני תכננו להתחתן בקרוב ולהביא ילדים לעולם. מליקוב איים להרוג אותנו. הוא אמר לי - או שאת שלי, או שאת לא של אף אחד". היא טענה כי מאז שהתגרש הוא ניסה לחזור אליה, אך היא סירבה לחדש את הקשר. בזמן כתיבת שורות אלו, מליקוב נמצא בחקירת הנסיבות וצפוי להיענש במאסר עולם אם ימצא מורשע.

# data[].attributes.attachment_link.title
אכזרי: גבר רצח בפטיש את הארוס החדש של גרושתו

# data[].attributes.attachment_link.description
תושב רוסיה, בשנות ה-30 לחיו, רצח את הארוס החדש של אשתו לשעבר אחרי שהוא ארב לו מחוץ למקום עבודתו של האישה והרג אותו בעזרת פטיש. על פי הדיווחים של אתר החדשות The Sun הבריטי, התקיפה התקיימה בעיר נברז'ניה שבמערב רוסיה לפני כשבועיים. אלמז מליקוב, הגיע לזירת האירוע במטרה לפגוע בזוג המאורס.

# data[].attributes.headline
שיראל אבשלום  צי

# data[].attributes.body
שיראל אבשלום
ציין- הגישה הסוציאל דמוקרטית

הצג- הגישה הסוציאל דמוקרטית מדגישה את השוויון החברתי-כלכלי על פני החירות הכלכלית. המדינה מעורבת בתחום החברתי -כלכלי במידה רבה ומעניקה עזרה כמו סבסוד שירותים, הענקת שירותים חברתיים, זכויות חברתיות נרחבות וכד.

הסבר- ״בחודש יולי האחרון משרד האוצר הודיע כי עצמאיים ושכירים בעלי שליטה בחברת מעטים שהכנסתם ירדה באופן משמעותי בעקבות משבר הקורונה יהיו זכאים למענקים כספיים״ עפ ציטוט זה ניתן לראות כי הגישה המופיעה בקטע כי הגישה הסוציאל דמוקרטית שבה המדינה דואגת לרווחתם הכלכלית של האזרחים ועוזרת לאזרחים בעלי העסקים אשר נפגעו כלכלית במהלך הקורונה.
https://finance.walla.co.il/item/3384135

# data[].attributes.headline
יובל אביבציין: ע

# data[].attributes.body
יובל אביב
ציין: עקרון הגבלת השלטון
הצג: עקרון דמוקרטי על פיו השלטון מחזיק באמצעים (כלכליים, אנושיים, מקורות מידע, מנגנוני אכיפה) המעניקים לו עצמה רבה וקיימת סכנה בניצול לרעה של כוחו של השלטון ופגיעה בזכויות אדם או בזכויות קבוצה. מלבד הפרדת רשויות ישנם אמצעים נוספים מוסדיים ולא מוסדיים למניעת עריצות השלטון, אמצעים אלו קבועים בחוק או בחוקת המדינה
הסבר:"  העליון הורה לממשלה להשיב לעתירה לביטול החוק לדחיית פיזור הכנסת "
על פי ציטוט זה ניתן לראות כי העיקרון שבא לידי ביטוי בקטע הוא עקרון הגבלת השלטון מכייון שבית המשפט העליון הורה להחזיר עתירה לחוק ,כלומר הוא הגביל את השילטון (הממשלה) משימוש לרעה בתקציבי המדינה ולכן שהוא ביקש לבדוק את סיבת השימוש בתקציב גבוה .

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
שופט בית המשפט העליון דוד מינץ הורה בצהריים לממשלה, שר האוצר, הכנסת, היועץ המשפטי לממשלה, וועדת הכספים למסור את תגובתם עד ה-16 בספטמבר 2020 לעתירה שהוגשה על ידי תנועת "אחריות לאומית" (חברה לתועלת הציבור) בדרישה לבטל החוק לדחיית פיזור הכנסת שעבר לאחרונה עקב אי אישור התקציב עד ה-23 בדצמבר 2020.

החוק כולל מתן אפשרות לשר האוצר לחלק 11 מיליארד שקל מתקציב המדינה לשנת 2020, באישור ועדת הכספים. לעתירה הצטרפו גם אורני פטרושקה, יוסי שוסטמן, ומיקי מור.

תנועת אחריות לאומית שמצהירה כי היא פועלת לקידום ערכי מגילת העצמאות ועקרונותיה, קשורה דרך כזו או אחרת לברק, מתנגד קולני לראש הממשלה נתניהו ולממשלת האחדות הנוכחית.

מקורבים לברק הקימו את התנועה - חברה לתועלת הציבור, לפני כשלוש שנים. מי שרשם אותה הוא עו"ד אושי אלמליח, שהיה בעבר יועצו של ברק וניהל את מפלגת העצמאות בראשה עמד ברק.

עו"ד גלעד ברנע המייצג את העותרת הסביר כי העתירה מבקשת לקבוע כי סעיף 2 לחוק יסוד: הכנסת (תיקון מס' 50 - הוראת שעה) אינו חוקתי ויש לבטלו, וגם אם לא יבוטל - יש להכפיף ביצועו לעקרונות היסוד החלים באשר לתקציב מדינה, ובכלל זאת הוראות של בחינת ואיתור צרכים, קביעת סדרי עדיפויות, חלוקה והקצאה עניינית ושוויונית והכל תוך שקיפות ומתן אפשרות לציבור להיות שותף להליך.

ברנע הסביר כי "הממשלה פעלה במחטף באופן הפוגע אנושות בדמוקרטיה ובהליכי ניהול תקציב המדינה. זאת, באמצעות יצירת "שיק פתוח" של 11 מיליארד שקלים לחלוקה ללא שקיפות, ללא שיתוף הציבור, ללא תבחינים ובלי עמידה בכללי שוויון בסיסיים ובעיקר - כדי לרצות צרכים קואליציוניים. זה לא חוקתי ולא שוויוני ולכן פנינו לבית המשפט על מנת לקבוע שיש לבטל את הפעולה הזאת".

לדבריו, כשברקע הליך החקיקה הפגום והחפוז מאד שהיה בכנסת, עולה שהתיקון הוכנס עקב דרישה של חברי כנסת חרדים, שהתריעו על כך שלא ניתן עוד לבצע העברות כספים לישיבות, ללא תקציב. הסכום הוערך בכ-400 מיליון שקלים".

יצויין שאירגוני הנכים, סורבו לדרישותיהם להעלאת קצבאות הנכים כפי שנקבע בחקיקת "חוק קצבאות הנכים", בטענת אין תקציב מדינה מאושר.

בפתיח לעתירה צייו כי : "ממשלה במדינה דמוקרטית פועלת ומממנת את הוצאותיה ופעולותיה מכוחו של תקציב מדינה. התקציב היא הביטוי החוקתי החקוק של סמכותה היסודית והבסיסית של הכנסת לקבוע לממשלה את סדרי העדיפויות, יעדי פעילותה והסכומים שהיא רשאית להוציא לשם הגשמתם. ממשלת ישראל פועלת מזה כ-8 חודשים ללא תקציב מדינה מאושר (זאת עקב רצף מערכות הבחירות שהתרחש) ומימונה נעשה מכח "תקציב המשכי".

"במהלך חקיקת התיקון לחוק יסוד יסוד: הכנסת, שעבר בשבוע שעבר, ואשר האריך את המועד לפיזור הכנסת אם לא אושר תקציב, ונוכח צרכים קואליציוניים, הוכנסה לתיקון החוק הוראה שעה המשנה את הוראת סעיף 3ב לחוק יסוד: משק המדינה ויוצרת מעין "פנקס שיקים על החלק" שאיננו בגדר תקציב, בסך של 11 מיליארד שקלים שהכנסת איפשרה לממשלה להוציא - ללא איתור צרכים, קביעת סדרי עדיפיויות וללא כל התוויה באשר ליעוד הכספים וסכומי ההוצאה.

"המגבלה היחידה שנקבעה היא כי הוצאת הכספים תעשה על פי "תכנית מפורטת" ששר האוצר יביא לאישור הממשלה וזו תביא לאישור ועדת הכספים של הכנסת עד ליום 13 בספטמבר 2020. כן נקבע כי כל עוד לא אושרה התכנית האמורה, לא ניתן יהא להוציא כספים מכוחה".

העותרת, "אחריות לאומית", טוענת כי הוראת השעה האמורה לא עומדת במבחן החוקתי בהיותה שימוש לרעה בתיקון לחוק יסוד. היא איננה נהנית ממעמד חוקתי על-חוקי והיא פוגעת בעיקרון היסוד החוקתי, לפיו הממשלה מחויבת לפעול באמצעות תקציב מדינה מפורט שיקבע בחוק של הכנסת.

לחילופין, מבקשת העותרת, יש להכפיף את הוראת השעה האמורה למגבלות והוראות תהליכיות ומהותיות, שנועדו להבטיח כי הכספים האמורים יוקצו על בסיס איתור צרכים, קביעת סדרי עדיפויות, והקצאה כספים על בסיס שיהא שוויוני וענייני ובאופן שיבטיח מעורבות ציבורית ושקיפות.

יצויין כי "אחריות לאומית" הינה חברה לתועלת הציבור, הפועלת בנאמנות על מנת לפעול ולקדם בקרב אזרחי המדינה את ערכי מגילת העצמאות ועקרונותיה, ובכלל זאת מדינה יהודית ודמוקרטית; מדינה המושתתת על יסודות החירות, הצדק והשלום, מדינה אשר תקיים הלכה למעשה שוויון זכויות חברתי ומדיני גמור לכל אזרחיה בלי הבדל דת, גזע ומין, מדינה אשר שומרת על חופש הביטוי, לרבות חופש העיתונות והתקשורת.

# data[].attributes.attachment_link.title
העליון הורה לממשלה להשיב לעתירה לביטול החוק לדחיית פיזור הכנסת

# data[].attributes.attachment_link.description
שופט ביהמ"ש העליון דוד מינץ הורה לממשלה, שר האוצר, היועמ"ש, הכנסת ולוועדת הכספים להשיב לעתירת תנועת "אחריות לאומית" וגורמים נוספים, עד ה-16 בספטמבר.

# data[].attributes.headline
שם: מליסהציון: ה

# data[].attributes.body
שם: מליסה
ציון: הזכות לקניין
הצג: לכל אדם יש זכות להחזיק ברכוש שצבר או רכש במהלך חייו. אסור לקחת רכוש של אדם אחר ולעשות בו שימוש ללא רשותו. יש קניין חומרי כמו רכב, דירה. ויש קניין רוחני שכולל הגנה על זכויות יוצרים. (כמו שירים, פטנטים, מתכונים וכו').
הסבר-
ציטוט: "לאחר שקבע כי שותף שנכנס לעסק הפר את ההסכם עמם והשתמש באופן לא חוקי בסימן המסחר של העסק תוך גניבת עין וגרימת נזקים".
קישור: על פי ציטוט זה ניתן לראות כי שותף שנכנס לעסק הפר את ההסכם עמם והשתמש באופן לא חוקי בסימן המסחר של העסק וגרם נזקים וכך הוא הפר על הגנת זכויות היוצרים שקשור לקניין הרוחני.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בית משפט השלום בבאר שבע פסק לאחרונה פיצויים של כמיליון שקל לאחים המחזיקים ב"פלאפל אסולין" בעיר, לאחר שקבע כי שותף שנכנס לעסק הפר את ההסכם עמם והשתמש באופן לא חוקי בסימן המסחר של העסק תוך גניבת עין וגרימת נזקים. בתוך כך דחה השופט יורם ברוזה את תביעתו של השותף להחזר הלוואה של כ-270 אלף שקל, לאחר שנקבע כי האחים שילמו את רוב חובם. הסכסוך בין הצדדים התגלע על רקע קשיים כלכליים שאליהם נקלעו עסקי הפלאפל של האחים אסולין לפני כ-17. ב-2003 הם חתמו הסכם עם אדם שנכנס כשותף בעסק והלווה להם כספים, ובו הוצהר כי האחים חייבים לו 270 אלף שקל - חוב שיכוסה מרווחי הרשת שפעילותה תעבור לחברה בשם "פלאפל אסולין 2003", והוא ובתו יחזיקו ב-90% ממניותיה, ואילו האחים אסולין ב-10% הנותרים. לימים, התברר שהשותף העביר את פעילות החברה החדשה לחברה שבבעלותו בשם "יענקל'ה סחר" ואת סימני המסחר של "פלאפל אסולין" (כיתוב ולוגו) על שמו. זאת ללא ידיעת האחים ובניגוד לחוק - כפי שנקבע בפסק דין שניתן במסגרת הסכסוך העסקי, שבמסגרתו נקבע כי השותף זנח את ההסכם חודשים ספורים לאחר חתימתו ולכן לא היה רשאי לעשות שימוש בסימני המסחר של האחים, קביעה שאושרה לימים גם בהחלטה של פוסקת קניין רוחני. בעקבות זאת הגישו האחים אסולין תביעה באמצעות עוה"ד גדעון פנר וששון יצחק לפיצוי על הפרת סימני מסחר. בתגובה הם קיבלו תביעה נגדית מצד השותף לשעבר להחזר ההלוואה שלטענתו לא הושבה לו. אבל השופט ברוזה קיבל את תביעת האחים ודחה את תביעת השותף. נקבע כי השותף והחברה שבבעלותו הפרו את פקודת סימני המסחר וביצעו עוולה של גניבת עין בכך שהשתמשו בשם החברה והטעו את הציבור לחשוב שהם המחזיקים הבלעדיים בזכות לשיווק המוצרים הידועים ובעלי השם של פלאפל אסולין. השופט אמנם ציין כי האחים אסולין לא הוכיחו את הנזקים שנגרמו להם בעקבות זאת אך מאחר שקשיי ההוכחה טמונים בהתנהלות השותף (ששימש כמנהל החשבונות בחברה), ומאחר שאין ספק שנגרם להם נזק משמעותי בפרט לנוכח ההודעה ששלח ללקוחותיהם, הרי שיש לפסוק להם פיצוי גלובלי של 740 אלף שקל על שבע השנים שלפני הגשת התביעה. את שיעור הפיצוי קבע השופט בהתחשב בין היתר בכך שלפי נתוני השותף עצמו הוא הרוויח לפחות 300 אלף שקל לשנה מהשימוש בשם "פלאפל אסולין", ומנגד העובדה שבפועל משפחת אסולין המשיכה להפעיל עסקי פלאפל כך שפעילות האחים לא פסקה לחלוטין. באשר לתביעה הנגדית נקבע כי האחים הוכיחו כי כמעט החוב לשותף כוסה, למעט 1,966 שקל שיקוזזו מסכום הפיצויים שבהם חויב יחד עם החברה שבבעלותו. לסכום הפיצוי שנותר יתווספו הוצאות משפט של 15 אלף שקל ושכר טרחת עו"ד בשיעור 23.4%. בנוסף חויב השותף בהוצאות ושכר טרחת נוספים של 70 אלף שקל עקב דחיית תביעתו.

הכתבה בשיתוף אתר המשפט הישראלי

ב"כ האחים אסולין: עו"ד גדעון פנר, עו"ד ששון יצחק

ב"כ השותף וחברת יענקל'ה סחר: עו"ד אייל כהן

ynet הוא שותף באתר פסקדין

# data[].attributes.attachment_link.title
לוגו "פלאפל אסולין" הופר. הפיצוי: מיליון שקל

# data[].attributes.attachment_link.description
בית משפט השלום בבאר שבע פסק לאחרונה פיצויים של כמיליון שקל לאחים המחזיקים ב"פלאפל אסולין" בעיר, לאחר שקבע כי שותף שנכנס לעסק הפר את ההסכם עמם והשתמש באופן לא חוקי בסימן המסחר של העסק תוך גניבת עין וגרימת נזקים.

# data[].attributes.headline
שם: יובל אסרף

# data[].attributes.subject
שם: יובל אסרף

# data[].attributes.body
ציין:אפליה פסולה
הצג:אפליה פסולה- יחס שונה מסיבות לא מוצדקות.
הסבר:"המחאה היא מצטברת, לא רק על עניין הפונדקאות - לא נותנים לנו להתחתן ולא לאמץ ילדים וגם לא מאפשרים פונדקאות בישראל, זה הקש ששבר את גב הגמל"
ע"פ ציטוט זה ניתן להבין שמתקיימת אפליה פסולה בכך שקהילת הלהט"ב מקבלת יחס שונה ולא מוצדק רק בגלל הנטייה המינית שלהם, לא מאפשרים להם להתחתן בישראל, וגם אם הם ירצו להביא ילדים בתהליך פונדקאות הוא יהיה יקר מאוד.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אלפי מפגינים יצאו היום לרחובות וקראו לשוויון ואיסור האפליה. חוק הפונדקאות, האוסר על זוגות הומואים ורווקים הליך פונדקאות בישראל, הצית את המחאה ומבחינת מפגינים רבים בקהילת הלהט"ב מדובר בקש ששבר את גב הגמל.

"המחאה היא מצטברת, לא רק על עניין הפונדקאות - לא נותנים לנו להתחתן ולא לאמץ ילדים וגם לא מאפשרים פונדקאות בישראל, זה הקש ששבר את גב הגמל", מציין אור קשת שיצא להפגין.

חוק הפונדקאות קובע זכאות לגבר ואישה חשוכי ילדים לגשת להליך פונדקאות בארץ, הליך מוסדר שכרוך בעלות כספית נמוכה באופן משמעותי בהשוואה לחו"ל. דחיית הרחבת החוק גם לזוגות הומואים ורווקים יצרה אצלם תחושה קשה של אפליה כאשר ברקע גם האופציות העומדות לרשותם בחו"ל הצטמצמו.

המפגינים היום צילום: אדם קפלן

"הפונדקאות בעבר הייתה פתוחה לזרים במדינות עולם שלישי, כיום רוב המדינות חסמו את האפשרות הזאת לזרים לכן כרגע רק בארה"ב ובקנדה יש אפשרויות לבצע פונדקאות, אך מדובר בהליך יקר מאוד. בישראל זה הרבה יותר אפשרי - אם לזוגות סטרייטים מותר, גם לזוגות הומואים צריך לאפשר, האבחנה ביניהם היא פסולה", מוסיף קשת.

"תמיד יש תחושה של תמיכה בכנסת וברגע האמת מצביעים נגדינו", מציין אדם קפלן.

העלות הכספית של הליך פונדקאות בישראל נאמדת ב-250 אלף שקל בממוצע, בארה"ב אותו הליך כרוך בהוצאה של כחצי מיליון שקל, לא כולל הוצאות נלוות והוספת תשלום על ביטוח בריאות.

חברות רבות וגדולות במשק הביעו תמיכה בצעדי המחאה היום ואפשרו לעובדים להשתתף בהפגנות מבלי שינוכה להם יום חופש.

# data[].attributes.attachment_link.title
רבבות מפגינים במחאת הלהט"ב: "אפליה פסולה"

# data[].attributes.attachment_link.description
אלפי מפגינים יצאו היום לרחובות וקראו לשוויון ואיסור האפליה. חוק הפונדקאות, האוסר על זוגות הומואים ורווקים הליך פונדקאות בישראל, הצית את המחאה ומבחינת מפגינים רבים בקהילת הלהט"ב מדובר בקש ששבר את גב הגמל. "המחאה היא מצטברת, לא רק על עניין הפונדקאות - לא נותנים לנו להתחתן ולא לאמץ ילדים וגם לא מאפשרים פונדקאות בישראל, זה הקש ששבר את גב הגמל", מציין אור קשת שיצא להפגין.

# data[].attributes.headline
אריאל יצחק.זכויו

# data[].attributes.body
אריאל יצחק.
זכויות פוליטיות
ציון: הזכות למתוח ביקורת על השלטון
הצג:זכותו של כל אדם לבטא את מחאתו על אופן התנהלותו ופעולותיו של השלטון.
הסבר- ההפגנות שמתרחשות בשבועות האחרונים נגד השלטון מדגישות את חשיבות זכויות האזרח מכיוון שהן נותנות לכל אדם את היכולת לצאת החוצה ולהשמיע את קולו ודעתו, כל עוד כמובן, היא אינה פוגעת. לולא ההפגנות היו מתקיימות, כל פעולה שהשלטון היה נוקט, הייתה נראית בסדר גמור כשבפועל היא פוגעת במי שהיא אמורה להגן עליו, האזרחים.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"הזכות להפגין ולקיים אסיפה או תהלוכה היא אחת מזכויות היסוד של האדם בישראל", כתב היום (רביעי) השופט עוזי פוגלמן, בפסק הדין שבו דחה בג"ץ את טענות הדיירים המתגוררים בסמוך למעון ראש הממשלה כלפי המשטרה. "זכות זו, הקשורה בטבורה לחופש הביטוי, שייכת לאותן חירויות המעצבות את אופיו של המשטר בישראל כמשטר דמוקרטי, שהביקורת על רשויות המדינה ועל אישי ציבור היא מנשמת אפו", הוסיף. בג"ץ אמנם גילה אהדה למצוקת הדיירים, אך ראה בה מחיר בלתי נמנע, הכרח בל יגונה, של מימוש הזכות להפגין.

לפסק הדין הזה יש חשיבות רבה מחמש בחינות. ראשית, היה מקום לחשוש שיהיה ניסיון למנוע הפגנות רבות משתתפים בשל הקורונה. לאו דווקא מתוך חשש אמיתי לבריאות, אלא כתירוץ שנשמע טוב על פניו. אך בג"ץ הבהיר היום כי השיקול של בריאות הציבור אינו מצדיק פגיעה בזכות להפגין, וכי נקיטה באמצעי הזהירות הדרושים - ריחוק פיזי בין אדם לאדם ועטיית מסכות - היא מענה מספק לסיכון הבריאותי.

שנית, הזכות להפגין מתנגשת מטבעה עם זכויות ואינטרסים אחרים, כמו חופש התנועה והזכות שלא להיות נתון למטרדים. אם אין מהדרים בחשיבותה של הזכות להפגין, ניתן להכניע אותה אל מול האינטרסים המתחרים. בג"ץ חוזר על ההלכה שנפסקה, שלפיה רק ודאות קרובה (כלומר אין די בחשש, באפשרות סבירה ואף לא באפשרות מסתברת) לפגיעה קשה בסדר הציבורי או בשלום הציבור מצדיקה להגביל את החופש להפגין. וההגבלה צריכה להיות המינימלית ביותר הנדרשת למנוע פגיעה כאמור.

שלישית, בג"ץ עמד על חשיבותן של ההפגנות דווקא ליד מעונו הרשמי של ראש הממשלה, בהינתן הסמליות השלטונית של המבנה. בית המשפט חזר וקבע שזירת ההפגנה אינה פחות חשובה מהמסר של ההפגנה, ושהיא עצמה מהווה סוג של ביטוי.

רביעית, בג"ץ מילא תפקיד חשוב בהדיפת הניסיון השלטוני לפגוע בזכות להפגין באמצעות פוליטיזציה של הטיפול בהפגנות. זו התבטאה בהתערבות העוינת של השר אוחנה מול מפקדי המשטרה, וכן בסימון של ראש הממשלה ומקורביו את המפגינים כאנרכיסטים, מפיצי מחלות, שמאלנים ואלימים. היועץ המשפטי לממשלה נזעק להבהיר כי שיקוליה של המשטרה הינם וחייבים להיות עצמאיים ומקצועיים, ואין לערבב לתוכם שיקולים זרים.

בג"ץ העניק גושפנקה ברורה משלו לגישה זו. הוא הבהיר שבמקום שבו המשטרה פועלת כדי להגן על הזכות להפגין, בית המשפט לא ימהר להתערב בשיקול הדעת המקצועי שלה. גם השופטים וילנר ושטיין, שגילו חוסר סובלנות כלפי רעש בזמני המנוחה, לא מצאו פגם משפטי בשיקול הדעת הגמיש שהפעילה המשטרה בהקשר זה.

הנקודה החמישית היא העיקר. בית המשפט קבע כי בתקופה הנוכחית יש משנה תוקף להגנה על הזכות להפגין והיא נהנית מחשיבות מוגברת. דווקא משום שהשעה היא שעת חירום, ובשעת החירום ננקטים צעדים דרסטיים של פגיעה בזכויות יסוד, חיוני שהאזרחיות והאזרחים יוכלו למתוח ביקורת על צעדי השלטון והתנהלותו.

מדובר באזרחיות ובאזרחים כולם - ובמיוחד אלה מביניהם שאין להם גישה קלה לתקשורת. דווקא משום שהקורונה איננה באמת אויב, האמצעים הננקטים כדי לעצור את התפשטותה חייבים לעמוד לביקורתו של הציבור. לכן, במקום "שקט יורים" נדרש "רעש - אנחנו מובטלים ומחוסרי פרנסה". כיצד יוכל הציבור להצביע על נעלי השלטון הלוחצות על רגלו - או על צווארו - אם לא באמצעות הפגנות המוניות? בית המשפט חייב לשמור על ניטרליות פוליטית, ולכן לא יכול לפרוס בעניין זה תמונה מלאה.

אך לא ניתן להתמודד עם הפצת הנגיף אלא תוך רכישת אמון הציבור בצעדים שהשלטון נוקט ואלה שאינו נוקט. בשיח ושיג שבין השלטון לבין העם, דיכוי קולו של הציבור הוא הזמנה לחוסר אמון, ואף לפגיעה מוחלטת באמון. המרחק בין חוסר אמון כזה לבין התפרצויות זעם אלימות אינו גדול. במקום שבו השלטון מגלה חוסר סבלנות כלפי פיקוח פרלמנטרי, חובה לאפשר לעם להשמיע את קולו ואת זכות הצעקה. זהו ביטוי לדמוקרטיה כמצב מתמשך שבו יש לאזרחיות קול ויכולת להשפיע כל הזמן - ולא רק ברגע ההצבעה בקלפי.

הדמוקרטיה הישראלית לא יכולה להשלים עם התמונה האחת והיחידה שהשלטון מבקש לתקוע לתוך תודעתנו: ראש ממשלה צח כשלג, נקי מכל רבב מוסרי, שכל מעשיו נכונים וטובים. כל עוד יש נשמה באפה, חייבת הדמוקרטיה לאפשר גם תמונות שונות.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מרדכי קרמניצר

# data[].attributes.attachment_link.title
בג"ץ הבהיר שלזכות להפגין יש חשיבות מוגברת, דווקא משום שזו שעת חירום

# data[].attributes.attachment_link.description
"הזכות להפגין ולקיים אסיפה או תהלוכה היא אחת מזכויות היסוד של האדם בישראל", כתב היום (רביעי) השופט עוזי פוגלמן, בפסק הדין שבו דחה בג"ץ את טענות הדיירים המתגוררים בסמוך למעון ראש הממשלה כלפי המשטרה. "זכות זו, הקשורה בטבורה לחופש הביטוי, שייכת לאותן חירויות המעצבות את אופיו של המשטר בישראל כמשטר דמוקרטי, שהביקורת על רשויות המדינה ועל אישי ציבור היא מנשמת אפו", הוסיף.

# data[].attributes.headline
שם: ענת מוסטפייב

# data[].attributes.subject
שם: ענת מוסטפייב

# data[].attributes.body
ציין: עיקרון שלטון החוק

הצג: שלטון החוק במדינה דמוקרטית קובע את כללי ההתנהגות באמצעות חוקים אשר מחייבים גם את האזרחים וגם את השלטון.

ציטוט: ״לפי הנחיות משרד הבריאות, אסור לערוך תפילות בתוך בתי הכנסת במהלך הסגר הכללי, למעט ביום כיפור - באופן מצומצם ולפי מתווה מיוחד. מנייני תפילה, לפי החלטת הסגר הכללי, יתקיימו רק בשטח פתוח ובהשתתפות של עד 20 איש.״

קישור: על פי ציטוט זה ניתן להבין כי משרד הבריאות והממשלה מימשו את עיקרון שלטון החוק בכך שהטילו סגר מלא על כלל אזרחי המדינה כדי לעצור את התפשטות המגיפה. ההגבלות והמתווה המיוחד לתפילות יום כיפור ממשים את עיקרון שלטון החוק משום משום שבדרך כלל ביום זה, רוב גדול של היום עובר בתפילה וכעת עם ההגבלות והאיסור להתפלל בתוך בית הכנסת, והמתפללים נדרשים לשנות את הרגלם בהתאם להנחיות החדשות שקבע השלטון.

https://m.calcalist.co.il/Article.aspx?guid=3851573

# data[].attributes.headline
טוהר דהןהזכות לה

# data[].attributes.body
טוהר דהן
הזכות להליך הוגן

אדם חף מפשע עד שלא הוכחה אשמתו/ אדם זכאי כל עוד לא הורשע בדין. לכל אדם הזכות שבעת העמדה לדין הפגיעה בזכויותיו תהיה מינימאלית, צודקת ומידתית. אין לפגוע בזכויות הטבעיות של אדם בעת העמדה לדין מסיבה שאינה מוצדקת או באופן בלתי מידתי

# data[].attributes.body
זכויות אדם(הזכות לחיים וביטחון)

ציון:זכויות האדם

הצג:זכויות יסוד המוענקות לכל אדם באשר הוא אדם בכל מקום בעולם. תיאור הזכויות כטבעיות משמעותו שהן אינן מוענקות ע"י השלטון ואינן תלויות בו. הזכויות האדם כוללות : חיים וביטחון, קניין, חירות, שוויון, כבוד והליך משפטי הוגן הזכויות הן יחסיות, כלומר הן מתנגשות זו בזו ולכן במקרה של התנגשות בין זכויות או בין זכות לאינטרס ציבורי נדרש איזון ושקלול בין הזכויות .

ציטוט:‘’ההפגנות פוגעות בכך שהן דוחפות את הציבור הישראלי לכיוון של לגיטימציה לקיים גם התקהלויות אחרות, שהן אסורות’’ .

הסבר:ההפגנות פוגעות באחת הזכויות של האדם שהיא הזכות לחיים וביטחון משום שהן רבות משתתפים וצפופות ולכן לא ניתן לשמור שם על כל הנחיות הקורונה, ההפגנות נותנת לציבור הישראלי לגטימציה לקיים התקהלויות נוספות שאינן חיוניות ואסורות , מה שמסכן את הציבור ועלול לגרום לפגיעה בזכות לחיים וביטחון.
https://www.makorrishon.co.il/news/263683/

# data[].attributes.headline
שם: אנסטסיה 

# data[].attributes.subject
שם: אנסטסיה 

# data[].attributes.body
ציון:חופש התנועה
הצג לכל אדם יש זכות לנוע ממקום למקום כרצונו או להימצא בכל מקום שהוא רוצה להיות בו.
ציטוט: "במסגרת הסגר הכללי תיאסר יציאה מהבית למרחק של יותר מקילומטר"
הסבר: על פי ציטוט זה ניתן לראות כי הממשלה מנסה להגביל את התנועה שלנו מביתנו ומטילה סגר בכל הארץ כדי שאנשים חולים לא ידביקו אנשים חולים ,מצמצמת את ההתקהלות של האנשים ,ובכך פוגעת לנו בחופש התנועה לנוע ממקום למקום שאנחנו רוצים ולהימצא בכל מקום שאנו רוצים.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
השווקים נסגרו, בתי הכנסת ננעלו, השהייה מותרת למרחק של קילומטר מהבית - ועדיין לא ברור אם ההפגנות יוגבלו בתקנות חירום: ברחבי הארץ החל הסגר ההדוק שמטרתו להוביל לירידה בנתוני התחלואה בקורונה. קונה בשוק מחנה יהודה בירושלים: "קמתי בשניות כי אני עוד בטראומה מהסגר הקודם". בפנים: כל ההגבלות המעודכנות

חלקים גדולים בציבור מתקשים להבין את ההנחיות, אבל בינתיים הסגר החל: בזמן שבכנסת ובממשלה עדיין מתווכחים על פרטי התקנות והמגזרים שיוחרגו במסגרת חוקית, נכנסה ישראל בשעה 14:00 בצהריים (יום ו') לסגר כללי שיימשך לפחות עד צאת שמחת תורה. השווקים והמרכולים ברחבי הארץ היו מלאים משעות הבוקר בקונים רבים שביקשו להצטייד במזון ובמוצרים נוספים. 35 מחסומים נפרסו בצירים מרכזיים. שידור חי: עומס כבד באזור מחלף בר אילן בכביש 4.

קוצץ משמעותית בחלוף השעות, וחרף הכוונה לצמצם את פעילות המגזר הפרטי החליטה הממשלה לאשר את פעילותם של מקומות עבודה רבים.

, 7,527 אובחנו אתמול כחיוביים לנגיף ה . זו הפעם השלישית ברציפות שמספר המאובחנים היומי גבוה מ-7,000, אחרי שעדכונים מאוחרים הראו כי לפני שלושה ימים אובחנו 7,003 חיוביים ושלשום 7,131. לפני כן מספר השיא עמד על מעט יותר מ-5,500 חיוביים ביממה.

פרסום ראשוני: 13:41 , 25.09.20

# data[].attributes.attachment_link.title
עם הנחיות לא ברורות והגבלות קשיחות: ישראל נכנסה לסגר ממושך

# data[].attributes.attachment_link.description
השווקים נסגרו, בתי הכנסת ננעלו, השהייה מותרת למרחק של קילומטר מהבית - ועדיין לא ברור אם ההפגנות יוגבלו בתקנות חירום: ברחבי הארץ החל הסגר ההדוק שמטרתו להוביל לירידה בנתוני התחלואה בקורונה. קונה בשוק מחנה יהודה בירושלים: "קמתי בשניות כי אני עוד בטראומה מהסגר הקודם". בפנים: כל ההגבלות המעודכנות

# data[].attributes.body
ציון: חופש דת

הצגה: הזכות להחזיק בכל אמונה ו/או להשתייך לקבוצה דתית מבלי שיוטל על האדם נטל מיוחד בשל כך. הזכות לקיים טקסים/ מנהגים/ פולחן

‎באופן פרטי ובאופן פומבי

ציטוט: ״הממשלה מאפשרת הפגנות אבל רוצה לאסור תפילות? להגיע לבית הכנסת, זה לא מותרות. לא אוסרים דברים שאתה מראש לא יכול להשיג את מטרתו״.

קישור: לפי הציטוט ניתן להבין כי ההחלטה של הממשלה לסגירת בתי הכנסת פוגעת בחופש הדת כי היא אוסרת על המתפללים להגיע לבתי הכנסת ומונעת מהם לקיים את הפעולות הנדרשות על פי הדת.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הרב דוד יוסף, מבכירי הרבנים החרדים וחבר המועצה הרבנית של ש"ס, טען כי הצעתו של פרופ' גמזו אינה מעשית, כשגם גבאי בתי כנסת בי-ם ובבני ברק הזהירו שהציבור לא ייענה לה כל עוד אין אכיפה על התקהלויות אחרות. בבירה, בית הכנסת הגדול סגר את שעריו לראשונה זה 62 שנה

בווידאו: בית הכנסת הגדול בירושלים סגור בחגים בגלל סגר הקורונה (צילום: AP)

הרב דוד יוסף, חבר מועצת חכמי התורה של ש"ס ומבכירי הרבנים החרדים, אמר היום (שלישי) לתלמידיו כי הצעתו של פרויקטור הקורונה, פרופ' רוני גמזו, לסגור את בתי הכנסת ביום כיפור, "אינה מעשית", ולדבריו, "בלאו הכי הציבור לא יציית לכך" - כך נודע לוואלה! NEWS. הרב יוסף אמר בשיחה כי "יהודי דתי לא מסוגל שלא ללכת לבית הכנסת ביום כיפור. במקום זאת, צריך להשקיע ולהסביר את חשיבות שמירת הכללים - ללבוש מסיכה ולשמור מרחק".

לדבריו של הרב יוסף קדמו אזהרות של גבאי בתי כנסת רבים בירושלים ובני ברק, לשטענו כי הציבור לא יישמע להנחיה, ומחו על כך שבתי התפילה ייסגרו בעוד ההפגנות ברחבי הארץ נמשכות. אולם בבית הכנסת הגדול בבירה לא שותפים לעמדה, ושערי המקום נסגרו לראשונה מאז 1958 בעקבות התפשטות הקורונה.

הרב יוסף, בנו של הרב עובדיה יוסף, אמר כי "לצערי נתקלתי באנשים חולים מאומתים שלמרות מחאות הרבנים לא היו מסוגלים נפשית לא ללכת לבית הכנסת. חכמים זכרם לברכה לימדו אותנו כי 'כשם שמצווה לומר דבר הנשמע כך מצווה שלא לומר דבר שאינו נשמע'". הרב יוסף האשים את מקבלי ההחלטות בכך שהסגר וההחמרות הן דווקא בתקופת החגים וטען: "זו היתה רשלנות פושעת להמתין עד החגים, בשעה שכל יום עשרות יהודים נפטרים. בסופו של דבר לצערנו מתקיים בהם: אכל, לקה ושילם".

הרב יוסף היה מהמנהיגים החרדים ששמרו בהקפדה על ההנחיות, ובגל הראשון מיהר לסגור את בית המדרש בראשותו שבו מתפללים ולומדים מאות אברכים חרדים. גם בשיעוריו הקפיד יוסף לומר לתלמידיו לשמור על ההנחיות בכל מחיר.

עוד בוואלה! NEWS

בין הטוענים הנוספים כי הממשלה לא תוכל ליישם את המלצתו של גמזו לפני יום הכיפורים נמצא אברהם כהן, גבאי בית הכנסת מוסיאוף בשכונת הבוכרים בירושלים. בשיחה עם וואלה! NEWS הסביר כהן שבבית הכנסת בניהולו מתפללים מדי יום אלפי אנשים כי "גם המשטרה לא תוכל לאכוף את זה. מיליוני אנשים - חרדים, דתיים, מסורתיים וחילונים - מגיעים לבית הכנסת ביום כיפור, לאסור עליהם? זה לא ישים".

לדברי כהן, "זה רק יוביל לאווירה רעה וחיכוכים. הממשלה מאפשרת הפגנות אבל רוצה לאסור תפילות? להגיע לבית הכנסת, זה לא מותרות. לא אוסרים דברים שאתה מראש לא יכול להשיג את מטרתו. כולנו צריכים להיות חרדים לבריאות שלנו אבל גם מקבלי ההחלטות צריכים לנהל את זה בחוכמה גדולה".

גם יצחק שיינין, גבאי בית הכנסת איצקוביץ' בבני ברק, טען כי "הסיכוי היחיד שזה יצליח, ואז רק ב-50%, זה רק אם לא יהיו התקהלויות אחרות באותם ימים". לדבריו, "זה כולל מסעדות, הפגנות או כל התקהלות אחרת". בית הכנסת שבניהולו של שיינין סגור בתקופה האחרונה ברוב שעות היממה, אך לטענתו, אם הממשלה תקבל החלטה כזו, בתי כנסת לא ייסגרו.

"אנשים מאמינים שבאמצעות התפילה ביום כיפור, הם מסוגלים לסלק את הקורונה מחיינו. אתה רוצה לקחת מהם את התפילה הזו? צריך להיות מטומטם גדול או טיפש גדול כדי לקבל החלטה כזו", אמר. עם זאת, שיינין סבור כי סגירת בתי הכנסת בערב חג סוכות היא "אפשרות ריאלית יותר", כלשונו. "אבל גם בתנאי שהכול יהיה סגור, אחרת זה לא יעבוד".

בגל הראשון של התפשטות נגיף הקורונה, הממשלה החליטה על סגירה מוחלטת של בתי הכנסת, ובציבור החרדי והדתי קיימו מנייני תפילה במרחב פתוח ושמרו על ההנחיות. ההחלטה אף זכתה לגיבוי של ההנהגה הרוחנית, ובין היתר, הורה הרב חיים קנייבסקי, מבכירי הרבנים החרדים, לאסור קיום תפילות במרחב הפתוח בשל עלייה בתחלואה הגבוהה. כעת, ההערכה בקרב גורמים בממשלה כי החלטה כזו לא תתקבל באותו יחס, גם לאור תקופת החגים אך גם בשל קיום התקהלויות נוספות כמו הפגנות.

מי שהעלה את הטענה הזו היום הוא הרב לאו. בעת ששוחח עם ראש הממשלה בנימין נתניהו ושר הבריאות יולי אדלשטיין, הרב לאו הבהיר להם כי סגירת בית הכנסת איננה אפשרית בזמן "שאין אכיפה על התקהלויות בדברים אחרים". הוא אמר כי "אנשים לא יצייתו", תוך שהתכוון להפגנות ההמוניות המתקיימות בתקופה האחרונה סמוך למעון ראש הממשלה בירושלים.

לעמדת הרב לאו הצטרף גם יו"ר ועדת חוקה בכנסת ח"כ יעקב אשר, שהבהיר כי "ביטול מתווה התפילות ורכישת צרכי החג יפרום את האסדרות שהושגו בעמל רב ויפגע במאמצים לבלימת התחלואה", ברומזו לכך שהציבור לא יציית להנחיות.

"למה אנחנו צריכים להסתכל על המפגינים?"

אולם זלי יפה, גבאי בית הכנסת הגדול בירושלים, הודיע בערב ראש השנה כי לראשונה מזה 62 שנים, בית הכנסת יישאר סגור בשל המגיפה. יפה טען בשיחה עם וואלה! NEWS כי "הדברים של הרב הראשי הם טעות חמורה. למה אנחנו צריכים להסתכל על המפגינים? זה לא ביזנס. או שזה בריא או שזה לא בריא ומסוכן".

יפה הסביר כי "אם הממשלה מאפשרת הפגנות והמפגינים רוצים להסתכן, אז גם אנחנו צריכים להסתכן?". לטענתו, החלטתו לסגור את שערי בית הכנסת בראש השנה, ביום כיפור ובתקופת החגים "הוכיחה את עצמה". יפה הוסיף כי "אדם הגיע מחו"ל, הוא לא ידע שבית הכנסת סגור, הוא רצה להתפלל בו אבל בשיאו של החג - התברר שהוא חולה בקורונה. כמה אנשים היו נכנסים לבידוד בגללו?".

ההחלטה לסגור את בית הכנסת "הרסה לי את הלב", כלשונו של יפה. "היו לי דמעות בעיניים. אבל אתה יודע מה? זה נדרש. לשמור על עם ישראל, לשמור על הבריאות. בתפילת נעילה אצלנו בבית הכנסת משתתפים 1,700 איש, זו תפילה מחשמלת אבל אם בשם הבריאות אנחנו נאלצים לוותר עליה - זה מה שאנחנו עושים".

עם זאת, יפה הסכים כי בתי כנסת שכונתיים שפועלים על פי מתווה מסודר שאינו מהווה סיכון בריאותי גבוה, יכולים להמשיך לפעול, "הכול עניין של סיכון, אצלנו הסיכון גדול. ייתכן שבמקומות אחרים פחות".

בתי הכנסת איצקוביץ' ומוסיאוף הם אינם המבחן היחיד בקבלת ההחלטה על סגירתם. חסידיות וקהילות חרדיות סגורות לא ויתרו על התפילות ההמוניות בראש השנה האחרון, זאת למרות הסגר וההגבלות. בחסידות בעלז ובוויז'ניץ קיימו תפילות עם אלפי משתתפים, בניגוד להנחיות, ובחסידיות אחרות כמו גור, שמקפידות יותר על ההנחיות בתקופת הקורונה, קיימו תפילות עם אלפי משתתפים אך תחת מתווה שאושר מראש.

רוב הציבור החרדי והדתי הקפיד על ההנחיות, ומרבית בתי הכנסת קיימו מנייני תפילה במרחבים פתוחים. עם זאת, ההערכה היא כי איסור גורף על פתיחת בתי הכנסת תתקל בקהילות אלה באדישות, במיוחד ביום כיפור.

# data[].attributes.attachment_link.title
בכיר במועצת חכמי התורה: הציבור לא יציית לסגירת בתי הכנסת ביום כיפור - וואלה! חדשות

# data[].attributes.attachment_link.description
הרב דוד יוסף, מבכירי הרבנים החרדים וחבר המועצה הרבנית של ש"ס, טען כי הצעתו של פרופ' גמזו אינה מעשית, כשגם גבאי בתי כנסת בי-ם ובבני ברק הזהירו שהציבור לא ייענה לה כל עוד אין אכיפה על התקהלויות אחרות. בבירה, בית הכנסת הגדול סגר את שעריו לראשונה זה 62 שנה

# data[].attributes.body
https://news.walla.co.il/item/3387767
ליטל
ציון : חופש הביטוי
הצג : לכל אדם זכות לבטא את עמדותיו ,דעותיו אמנותיו בכל דרך לבוש, תקשורת ,דיבור ועוד  בפומבי או בגלוי
ציטוט: " המטרה של הסגר היא לא למנוע קורונה אלא רק                 להשאיר את ביבי המושחת בשלטון ,הוא לוקח לנו את החופש על הים ,לא נסכים שיקח לנו את
"חופש הביטוי והדמוקרטיה ,אמרה אחת המפגינות
קישור: על פי ציטוט זה ניתן לראות כי המפגינים רוצים להביע את דעתם על הסגר וחשוב להם מאוד חופש הביטוי כפי שהמפגינה אינה רוצה שיקחו לה את חופש הביטוי והדמוקרטיה     כמו שאת הים סגרו. המפגינים הביעו את עמדותיהם המתנגדות  לסגר בפומבי במחאה בתל אביב בחוף פרישמן  באמצעות דגלים שחורים דגלי מחאות ודגלי ישראל וכך הם השתמשו בחופש הביטוי  וביטאו את עמדתם לגבי הסגר

# data[].attributes.body
https://m.ynet.co.il/Articles/58011860

# data[].attributes.body
ציון: הזכות לחיים וביטחון.
הצג: כל אדם רשאי לחיות את חייו ללא תחושה של פחד מפני פגיעה בחייו ובגופו. לכל אדם יש זכות לחוש מוגן. תפקידה של המדינה להגן על זכות זו, באמצעות הצבא והמשטרה.
ציטוט: "בשל העלייה החדה בתחלואה בקורונה החלטנו היום על צעדים הכרחיים, צעדי הסגר הללו אינם קלים, אבל הצלת חיים קודמת לכל".
הסבר: על פי ציטוט זה ניתן לראות כי הממשלה החליטה לנקוט בצעדים הכרחיים שאינם קלים לאזרחים אך הצעדים האלו הם לטובת בריאות האזרחים.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
שעות לפני החלת הסגר אמר רה"מ כי "כשפותחים את הכלכלה התחלואה עולה". נתניהו האשים פוליטיקאים פופוליסטיים" בעליה בתחלואה, טען שההפגנות מועילות לו פוליטית, והדף את הביקורת נגדו: "מנהיגות צריכה לקבל החלטות נכונות גם מול התקשורת והצייצנים"

בווידאו: הצהרת רה"מ, בנימין נתניהו (צילום: לע"מ)

ראש הממשלה בנימין נתניהו מסר הערב (חמישי) הצהרה לקראת הסגר הכללי שיחול מחר משעות הצהריים, בה אמר כי "בשל העלייה החדה בתחלואה בקורונה החלטנו היום על צעדים הכרחיים, צעדי הסגר הללו אינם קלים, אבל הצלת חיים קודמת לכל". הסגר, שאושר בישיבת הממשלה, צפוי להיכנס לתוקף לאחר שיאושר בשלוש קריאות במליאת הכנסת, בדיון שמתנהל בשעות אלה.

נתניהו אמר כי ישראל היתה מהמדינות הראשונות לפתוח את המשק מחדש לאחר הסגר הראשון, ולכן הייתה גם מהראשונות להשיב את המגבלות. "יש כלל אחד פשוט - כשפותחים את הכלכלה התחלואה עולה, ולצערי עם הסרת המגבלות נוצר רפיון בהקפדה על הוראות הבריאות", אמר. "הגל השני מכה בכל העולם וגם בנו. בימים האחרונים כמעט בכל המדינות במערב יש מספרי שיא של תחלואה, והן מטילות מגבלות חמורות על האזרחים שלהם, חלק מהמדינות גם מטילות סגרים על אזורים נרחבים".

לטענת ראש הממשלה, "מי שהוביל את זה הם פוליטיקאים פופוליסטיים, מקהלת הכל סבבה, שאמרו שהמחלה היא לא מחלה, וכי זו גחמה של איש אחד". הוא טען כי "אותם פוליטיקאים ופוליטקאיות מסמסו את ההחלטות שהבאנו לכנסת שהיו מצילות חיים, והיו יכולים למנוע את הצורך בסגר". עוד אמר, כי "מנהיגות צריכה לקבל את ההחלטות הנכונות גם אם הן קשות, וגם מול התקשורת והצייצנים".

עוד בוואלה! NEWS

בנושא ההפגנות, אמר נתניהו כי מבחינה פוליטית, הן דווקא מסייעות לו. "אני שומע דברים הזויים, אומרים לי שאני רוצה את הסגר כדי למנוע הפגנות. זה מגוחך, את הסגר צריך לעשות כדי להציל חיים", הבהיר. "ההפגנות עצמן מבחינה פוליטית, ההפגנות האנרכיסטיות וההזויות האלה לא רק לא פוגעות בי הן עוזרות לי פוליטית, הציבור מואס בזה. אין בזה פגיעה פוליטית אלא פגיעה עצומה באמון הציבור", הוסיף. "ההפגנות האלה פשוט מפוררות את המשמעת. זו מדגרת קורונה ומדגרת אנרכיה, ולכן הוחלט למנוע בסגר הכללי הפגנות". למרות דבריו של נתניהו, טרם נמסר על הדבקות בקורונה שהתרחשו בהפגנות השבועיות מול מעונו.

נתניהו התייחס גם לויכוחים שליוו את ההתייעצויות שקדמו להחלטה על הסגר הכללי ואמר "היו התלבטויות אמיתיות כי חלק מהמומחים אמרו לנו שאפשר לחיות בלי סגר עם 2,000, 3,000 או 5,000 נדבקים ביום", הסביר נתניהו. "אבל הגענו כבר ל-7,000 נדבקים ביום, מערכת הבריאות נאנקת, מספר החולים הקשים ממריא, מספר המתים עולה, ביממה האחרונה מתו 59 אנשים, זה מחיר נורא".

לדבריו, "השאלה של איזון כלכלי היא שאלה אחרת מהשאלה האפידימיולוגית. אני מבין בכלכלה, ומצאתי את עצמי בכל כך הרבה מצבים שהייתי צריך לקבל החלטות נגד מומחים ונגד התקשורת ונגד מי שציקצקו וביקרו". הוא הוסיף כי "אני מכבד את המומחים, אבל בסוף אזרחי ישראל לא בוחרים בפקיד זה או אחר אלא במנהיגים. האחריות של המומחים היא להמליץ והאחריות של הדרג המדיני היא לקבל את ההחלטות".

ראש הממשלה התייחס גם ליציאה מהסגר הקודם, ואמר שפתיחת אולמות האירועים היתה שגיאה ברורה, וייתכן שגם פתיחת שנת הלימודים. "אבל כשהתחלנו לשים הגבלות, בכנסת הסבירו לנו כל מיני אנשים שלא צריך את ההגבלות האלה, פשוט עצרו אותנו", הדגיש.

הוא תקף את יו"ר ועדת הקורונה, יפעת שאשא-ביטון, וח"כים מהאופוזיציה. "היא אמרה בתחילת אוגוסט שהיא רואה דעיכה בתחלואה ולפני שבוע אמרה שלא נגיע ל-600 חולים קשים", טען. "המומחית שאשא- ביטון שמוזמנת לאולפנים מתנגחת בי, וחוזרת אחרי מה שלפיד וליברמן אמרו, אלה שאמרו תפתחו תפתחו תפתחו. מסמסו את הדברים שהבאנו לכנסת".

נתניהו הוסיף כי הוא מקדם שני מהלכים נוספים שצפויים לסייע במאבק בקורונה. "בדיקות מהירות לקורונה שנותנות תוצאות תוך דקות ולא שעות, זה מאוד יעזור לכלכלה ושגרת היום שלנו, ואני עובד על קידום חיסון למדינת ישראל". הוא הוסיף כי "אני יכול להגיד מה שלא יכולתי להגיד קודם, יש אור בקצה המנהרה, כי כבר ברור לי שיהיה חיסון".

ניסנקורן: "המפגינים בבלפור אינם אחראים למשבר"

בתגובה לדברי נתניהו, אמר שר המשפטים אבי ניסנקורן כי "‏מביש לראות שגם הערב נתניהו בוחר להמשיך להסית נגד המפגינים. כחול לבן מנהיגה קו אחראי של סולידריות חברתית, ונתניהו ממשיך לפלג לצרכיו הפוליטיים. כולם אשמים חוץ מראש הממשלה". הוא הוסיף כי "המפגינים בבלפור אינם אחראים למשבר, והם יוכלו להמשיך ולממש את זכותם הדמוקרטית ללא מגבלות הסגר, מיד לאחר הסרתו".

ראש האופוזיציה יאיר לפיד מסר בתגובה לדברי ראש הממשלה כי "כן נתניהו, הבנו. אני אשם, גמזו אשם, שאשא-ביטון אשמה, המפגינים אשמים, הציבור אשם. אולי תפסיק להאשים את כל העולם בכישלון הנורא שלך. אתה ראש הממשלה. המחדל הזה שלך - מחדל נתניהו".

שאשא-ביטון כמסרה כי "זה זמן של סליחה וחסד. כל אחד מישראל נסלח. זו דרכי". בסביבת שאשא-ביטון הוסיפו כי "ראש הממשלה מחרחר קרב ומאשים את כולם במצב. זו לא דרכה של יפעת. העם לא צריך עכשיו הכפשות והטחת האשמות - זהו זמן של ביחד למען ניצחון על המגיפה".

לפי מתווה הסגר, תושבת העבודה במגזר הציבורי והפרטי באופן מלא, למעט עובדים חיוניים. בנוסף לכך, יוגבלו ההפגנות מול מעון ראש הממשלה לכ-2,000 משתתפים בקפסולות, ייסגרו השווקים, ייסגרו כלל ענפי הספורט ותצומצם פעילות התחבורה הציבורית. עוד לפי המתווה, עד יום הכיפורים יורשו המתפללים לפקוד את בתי הכנסת בהתאם להנחיות שנכנסו לתוקפן עם תחילת הסגר. לאחר יום הכיפורים בתי הכנסת ייסגרו. תפילות והפגנות יתאפשרו בשטח פתוח בלבד, בקפסולות של עד 20 איש ובמרחק של עד קילומטר מהבית.

עם זאת, תותר יציאה למרחק של יותר מקילומטר מהבית, לצורך עבודה במקום חיוני, לצורך הצטיידות בתרופות, במזון ובמוצרים ושירותים חיוניים. כמו כן, ניתן לצאת כדי להעניק סיוע לאדם בעל קושי או מצוקה, טיפול רפואי חיוני, מסגרות רווחה וטיפול סוציאלי חיוני. יינתן אישור לצאת למרחק של יותר מקילומטר גם לצורך יציאה לכנסת, להליך משפטי או לתרומת דם.

בנוסף לכך, תותר פעילות ספורטיבית המתחילה במקום המגורים, של יחיד או אנשים הגרים יחד, השתתפות בהלוויה או ברית של בן משפחה קרוב, טבילת נשים במקווה, טיפול חיוני בבעלי חיים, העברת קטין בין הורים שלא חיים יחד, העברת קטין שלו הורה יחיד היוצא לצורך חיוני להשגחת אדם אחר או לצורך הגעה למסגרת יום חינוכית שפעילותה מותרת.

# data[].attributes.attachment_link.title
נתניהו: כשהסרנו מגבלות נוצר רפיון בציבור; ההפגנות - מדגרות קורונה - וואלה! חדשות

# data[].attributes.attachment_link.description
שעות לפני החלת הסגר אמר רה"מ כי "כשפותחים את הכלכלה התחלואה עולה". נתניהו האשים פוליטיקאים פופוליסטיים" בעליה בתחלואה, טען שההפגנות מועילות לו פוליטית, והדף את הביקורת נגדו: "מנהיגות צריכה לקבל החלטות נכונות גם מול התקשורת והצייצנים" בווידאו: הצהרת רה"מ, בנימין נתניהו (צילום: לע"מ) ראש הממשלה בנימין נתניהו מסר הערב (חמישי) הצהרה לקראת הסגר הכללי שיחול מחר משעות הצהריים, בה אמר כי "בשל העלייה החדה בתחלואה בקורונה החלטנו היום על צעדים הכרחיים, צעדי הסגר הללו אינם קלים, אבל הצלת חיים קודמת לכל".

# data[].attributes.headline
איזבל פריאטל-ציו

# data[].attributes.body
איזבל פריאטל-
ציון: הזכות לכבוד
הצג: הכרה בהיותו של כל אדם בן אנוש/למשפחת אדם/נברא בצלם אלוהים, לכל אדם הזכות שלא להיות חשוף/נתון ליחס משפיל/ליחס מזלזל/ליחס פוגעני לטיפול או יחס אכזרי ובלתי אנושי, ומזכות לכבוד נגזרות זכויות נוספות: הזכות לפרטיות(לחיות ללא חדירה לחיים אישיים), והזכות לשם טוב(לא לפרסם מידע שקרי בפומבי).
הסבר: ציטוט: " אדם להיות מוגן מפני חיפוש בגופו היא זכות יסוד המעוגנת בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, ופגיעה בה מותרת רק לתכלית ראויה ובמידה שאינה עולה על הנדרש". ע'פ ציטוט זה ניתן לראות כי הזכות לפרטיות נפגעת פה מכיוון שכוחות הביטחון לא יכולים לערוך חיפוש גופני על אנשים שלא רוצים מכיוון שזה יפגע בחירות ובכבוד שת הבן אדם.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בספר "האחים קראמאזוב" הסופר פיודור דוסטויבסקי מתאר את מצוקתו של מיטיה, שנחשד על לא עוול בכפו ברצח אביו, בעת שהוא נדרש להתפשט לצורך חיפוש ובדיקה בפני חוקריו. מיטיה מוטרד מכך שגרביו ותחתוניו הלא נקיים והאצבעות בכפות רגליו שבצורתן התבייש, ייחשפו לעין כל.

מצוקתו של מיטיה משקפת את הפגיעה בצנעת הפרט, בכבוד ובאוטונומיה האישית הנגרמת לחשודים בעת בחינה חזותית של גופם העירום ואת תחושות החרדה, ההשפלה והזעם הנלוות לחיפוש כזה. החשש מחיפוש בגוף ובחפצים אף עלול במקרים מסוימים לשתק את עבודתו ואת יצירתו של הפרט, תוך פגיעה בחופש הביטוי. בניגוד לזכות השתיקה, המאפשרת לחשודים לנתק מגע עם חוקריהם ולשמור על מתחם אוטונומי בלתי חדיר, לחשודים אין זכות לסרב לחיפוש גופני הנערך כדין. יתירה מכך, לשוטרים נתונה סמכות לבצע בכוח סוגים מסוימים של חיפוש, לרבות בחינה חזותית של הגוף בעירום. חוסר האונים הנובע מהיעדר יכולת בחירה מעצים את תחושת ההשפלה.

זכות יסוד המעוגנת בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו

הפגיעה הצפויה בפרט כתוצאה מחיפוש כזהה, מחייבת להציב מגבלות על סמכות המדינה לבצעו. ואכן, זכותו של אדם להיות מוגן מפני חיפוש בגופו היא זכות יסוד המעוגנת בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו, ופגיעה בה מותרת רק לתכלית ראויה ובמידה שאינה עולה על הנדרש. חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה - חיפוש בגוף ונטילת אמצעי זיהוי), תשנ"ו - 1996, או בשמו המקוצר "חוק החיפושים", מאפשר לשוטר לחפש בגופו של חשוד, ובכלל זה לבחון באופן חזותי את גופו העירום, רק אם היה לשוטר יסוד סביר לחשוד שבגופו של החשוד נמצאת ראיה להוכחת ביצועה של עבירה או להוכחת הקשר שבין החשוד לבין ביצוע העבירה. חיפוש נועד, אפוא, למצוא ראיות מפלילות לביצוע עבירה. הוא לא נועד להשפיל חשודים ולהתעמר בהם.

חשודים צריכים להיות בטוחים כי יש גבול ליכולתם של החוקרים לחדור לפרטיותם וכי נחוצה סיבה ממשית לביצוע חיפוש גופני. חוקרים צריכים ללמוד כי חשודים אינם כלי הנתון למרותם, וכי גופם של חשודים אינו הפקר. חוק החיפושים, שקשר בין החיפוש בגופם של חשודים לבין הראיה שהשגתה מתבקשת, ביקש למנוע את יכולתם של החוקרים להתעמר בחשודים באמצעות שימוש בחיפוש כאמצעי עונשי או כאמצעי הרתעה מביצוע עבירה נוספת.

זאב אנגלמאיר (שושקה) אינו היחיד שחווה חיפוש חסר פשר, שלא נועד לאיסוף ראיות מפלילות. חשודים רבים מספרים על ההשפלה שחוו אף בעת לקיחת טביעת אצבע, כאשר טביעת האצבע לא הייתה קשורה כלל לעבירה שבה נחשדו, כדוגמת מורה שנחשדה בהפרת צו שיפוטי על שאיחרה להביא את ילדיה לבית אביהם. חשודים רבים בעבירות לא מסוכנות בעליל, בין שהייתה הצדקה לחשד נגדם ובין שלא הייתה, כדוגמת מקרהו של אנגלמאיר, שנעצר בעת מחאה בכיכר בלפור, חוו את חוויית העיכוב או המעצר הקצר כטראומה בשל חיפוש מביך ופולשני.

שוטרים שמבצעים חיפוש לא חוקי יודעים שלא תוטל עליהם כל סנקציה בשל כך. ואכן, רובם המכריע של החשודים שהתיק בעניינם נסגר מבקשים לשכוח את החוויה הטראומטית ואינם מגישים תלונה למחלקת משמעת במשטרה או תביעת פיצויים לבית המשפט, שפעמים רבות איננה משתלמת בשל סכום הפיצויים הנמוך הצפוי במקרה של זכייה.

דומה כי על הקליניקות המשפטיות במוסדות האקדמיים להירתם למשימה ולייצג חשודים שחוו חיפוש לא חוקי בגופם הן באמצעות הגשת תלונות למחלקת משמעת במשטרה והן באמצעות הגשת תביעות נזיקין. מסר חד משמעי מצד בתי משפט בדמות פסיקת פיצויים ממשיים בגין חיפוש לא חוקי יכול לצמצם מאוד את התופעה של חיפוש בגוף למטרות שאין בינן ובין איסוף ראיות מפלילות ולא כלום.
הכותבת היא פרופסור למשפט פלילי במכללה האקדמית צפת

הוספה לנושאים שמעניינים אותי

רוצה להתעדכן בנושאים הקשורים לכתבה?

לחיצה על הנושא תוסיף אותו לרשימת "הנושאים שמעניינים אותי", שםניתן לקרוא ולנהל את ההתראות כשמתפרסמת כתבה בנושא.

לצפייה בכתבות וניהול הנושאים, יש ללחוץ על כפתור בסרגל העליון

הבנתי, תודה!

# data[].attributes.attachment_link.title
חיפוש גופני במשטרה: גופם של חשודים אינו הפקר, פרופ' רינת קיטאי סנג'רו, דעות

# data[].attributes.attachment_link.description
החיפוש בעירום שעבר זאב אנגלמאיר (שושקה) הוא חלק מתופעה רחבה בה שוטרים פוגעים בפרטיותם של חשודים ללא כל הצדקה, בידיעה שלא תוטל עליהם שום סנקציה • על הקליניקות המשפטיות לסייע בהגשת תלונות על חיפושים לא חוקיים בכדי להביא לצמצום התופעה

# data[].attributes.headline
מישל בליסטיב

# data[].attributes.subject
מישל בליסטיב

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
נסללה הדרך להליכי פונדקאות של זוגות להט"בים בישראל: בג"ץ קבע היום (ה') פה-אחד כי יש לאפשר לזוגות בני אותו המין ולגברים יחידים בעלי זיקה גנטית ליילוד, גישה להסדר פונדקאות בישראל. בג"ץ הקציב למחוקק שנה לתיקון החוק בהתאם לפסיקתו.

"צמצום זכות הגישה בישראל אל הסדר הפונדקאות, באופן המייחד אותו בחוק ההסכמים לנשים אשר להן בעיה רפואית להתעבר או לשאת הריון, תוך הדרת אוכלוסייה שלמה של גברים אשר יש בידם לקיים זיקה גנטית ליילוד - פוגעת בזכותם של גברים אלה לשוויון במימוש זכותם להורות", נקבע בפסק הדין.

עוד נקבע כי "פגיעה מוגברת נגרמת בהקשר זה לקבוצת הגברים ההומוסקסואלים, אשר מבחינתם פונדקאות היא במובנים רבים הדרך היחידה לממש הורות גנטית. המשיבות טענו בהקשר זה כי פתוחות בפני גברים אלה גם דרכים אחרות דוגמת הסכמי הורות משותפת או אימוץ, אך השימוש בדרכים אלה פתוח גם לנשים, ועל כן אין בכך מענה לפגיעה בשוויון. זאת ועוד, אימוץ אינו מאפשר מימוש של הורות גנטית, ומכל מקום מסלול האימוץ על-ידי יחידים או על-ידי בני זוג מאותו המין מיושם לעתים נדירות בלבד".

פגיעה בלתי מידתית בזכות לשוויון ובזכות להורות

הדיון על זכותם של הלהט"בים לפונדקאות הגיע לבג"ץ במסגרת עתירות שהגישו בני זוג חד-מיניים נגד אפלייתם בנושא בחוק הישראלי. באוגוסט 2017 דחה בג"ץ, בפסק דין חלקי, את עתירתן של שש נשים יחידות אשר אינן מסוגלות לשאת הריון או לעשות שימוש בביציותיהן לשם הבאת ילד לעולם - להרחיב את הגישה להסדר הפונדקאות בישראל הקבוע בחוק ההסכמים כך שיחול גם על מקרים שבהם אין זיקה גנטית בין ההורים המיועדים ובין היילוד.

בית המשפט קבע בפסק הדין החלקי הראשון כי קיומה של זיקה גנטית בין היילוד ובין אחד לפחות מבין ההורים המיועדים הוא תנאי בלעדיו אין להסדר פונדקאות על-פי חוק ההסכמים. יתרת העתירה התייחסה להרחבת הסדר הפונדקאות כך שיחול גם על בני זוג מאותו המין ועל גברים יחידים בעלי זיקה גנטית ליילוד - שני זוגות גברים המבקשים להביא ילד לעולם.

בעניין זה נקבע בפסק הדין החלקי הראשון כי משהונחה על שולחן הכנסת הצעת חוק הסכמים לנשיאת עוברים שאושרה בקריאה ראשונה, יש להשעות את המשך הדיון בעתירה לתקופה בת שישה חודשים לשם מיצוי הליך החקיקה. בית המשפט היה ער לכך שאותה הצעה על-פי נוסחה אין בה מענה ליתרת העתירה, אך למרות זאת סבר כי בטרם תוכרע יתרת העתירה יש לאפשר להליך החקיקה למצות את עצמו, וזאת בתוך פרק זמן סביר, כמפורט בפסק הדין החלקי הראשון.

ביולי 2018 התקבל בקריאה שנייה ושלישית חוק הסכמים לנשיאת עוברים (אישור הסכם ומעמד היילוד), ועל-פיו הורחב מעגל הזכאים להסדר פונדקאות על-פי חוק ההסכמים, כך שהגדרת "ההורים המיועדים" שבחוק כוללת מעתה גם נשים יחידות שבשל בעיה רפואית אינן מסוגלות להתעבר ולשאת הריון או שהריון עלול לסכן משמעותית את בריאותן.

הגדרת "ההורים המיועדים" לא הורחבה באופן המאפשר לבני זוג מאותו המין ולגברים יחידים לבקש לעשות שימוש בהסדר. משכך נדרש לקיים דיון המשך בעתירה, והצדדים אף השלימו את טיעוניהם בכתב, בין היתר בהתאמה למצב המשפטי שנוצר בעקבות התיקון לחוק משנת 2018.

היום הכריע בית המשפט ביתרת העתירה וקבע כי הוראות הסדר הפונדקאות הקבוע בחוק הסכמים לנשיאת עוברים ובהוראות חוק תרומת ביציות, המונעות מגברים יחידים ומבני זוג מאותו מין את האפשרות לעשות שימוש בהסדר פונדקאות, פוגעות פגיעה בלתי מידתית בזכות לשוויון ובזכות להורות של קבוצות אלה, ואינן חוקתיות.

השופטים נחלקו בשאלה איזה סעד יש להעניק לעותרים. הנשיאה אסתר חיות, המשנה לנשיאה חנן מלצר, השופט ניל הנדל, והשופט יצחק עמית קבעו כי ככל שהמחוקק לא יתקן את ההוראות המפלות גברים יחידים ובני זוג מאותו מין בהסדר הפונדקאות בתוך 12 חודשים (עד ליום 1.3.2021), בית המשפט העליון ייתן סעד אופרטיבי, אם באמצעות "קריאה לתוך החוק" (reading in) של הסדר שוויוני או באמצעות ביטול הוראות החוק המפלות.

לעומתם, השופט עוזי פוגלמן, בדעת מיעוט לעניין הסעד, סבר כי אין מקום להוסיף ולהשהות את ההחלטה בדבר מתן הסעד, ועל כן יש להורות על בטלות מושעית של הסעיפים המפלים בהסדר, כך שזו תיכנס לתוקף אם לא יתוקן ההסדר בתום 12 חודשים ממועד פסק הדין. זאת, בהינתן עוצמת הפגיעה והשתלשלות והימשכות ההליכים עד כה.

אפליה חשודה

בית המשפט קבע כי צמצום זכות הגישה בישראל להסדר הפונדקאות, באופן המדיר ממנו אוכלוסיות של גברים יחידים וזוגות בני אותו מין אף שיש ביכולתם לקיים זיקה גנטית ליילוד, פוגע בזכויות החוקתיות לשוויון ולהורות. בית המשפט קבע כי "החרגתה הגורפת של קבוצת הגברים ההומוסקסואלים מתחולתו של הסדר הפונדקאות נחזית כאפליה 'חשודה', המייחסת מעמד נחות לקבוצה זו, ובכך גלומה פגיעה נוספת, קשה ומשפילה בכבוד האדם על בסיס מגדר או נטייה מינית".

עוד נקבע כי ניתן למצוא דרכים אחרות אשר יגשימו את תכליות החוק, ובכלל זה הגנה על כבודן ושלומן של הנשים הפונדקאיות, באופן שלא יוביל לאפלייתם של גברים יחידים וזוגות בני אותו מין. השופטים קבעו כי פגיעתו של החוק בזכות להורות ובזכות לשוויון היא משמעותית, ונזקה רב; ולעומת זאת התועלת השולית הנובעת מהפעלת ההסדר במתכונתו הנוכחית מסתכמת בהקטנת הביקוש להסדרים כאמור, וניתן להשיג אותה בדרכים נוספות.

על רקע מורכבות ההסדר החוקי העוסק ברבייה ובפריון וכן בהינתן העובדה שההסדר הקיים נועד להיטיב את מצבם של יחידים שאינם יכולים להביא ילדים לעולם, בית המשפט נתן כאמור למחוקק פרק זמן של שנה לתקן את הוראות החוק המפלות.

בית המשפט הדגיש כי נוכח הפגיעה החמורה והנמשכת בזכות לשוויון ולהורות הנגרמת לגברים יחידים ולבני זוג מאותו מין וכן בהינתן התמשכות ההליכים בעתירה (שהוגשה עוד ב-2015 וניתן בה פסק דין חלקי באוגוסט 2017) - ככל שלא יתוקנו הוראות ההסדר עד ליום 1 במרץ 2021, בית המשפט ייתן פסק דין סופי, במסגרתו יינתן סעד אופרטיבי על-ידי "קריאה לתוך החוק" - כלומר הוספת תוכן שיהיה בו כדי לבטל את האפקט המפלה של החוק - או על-ידי ביטול הוראות החוק המפלות.

השופט עוזי פוגלמן סבר (בדעת מיעוט כאמור) כי הסעד ההולם הוא בטלותם של אותם חלקים מפלים בהסדר הקיים, וזאת בתום שנה מיום מתן פסק הדין, ככל שהכנסת לא תתקן את הטעון תיקון באופן שייתן מענה הולם לפגמים הבלתי חוקתיים בהם לוקה ההסדר הקיים.

"הזכות להורות היא זכות טבעית"

ח"כ איציק שמולי, יוזם התיקון לחוק הפונדקאות, מסר בתגובה להחלטה: "אני מברך על החלטת בג"ץ ההיסטורית והמתבקשת. הזכות להורות היא זכות טבעית, והדרתה של קהילת הלהט"ב ממנה אינה חוקתית ואינה הוגנת. בכוונתי להגיש מחדש את הצעת החוק שלי לתיקון חוק הפונדקאות, שבמשך 25 שנה איפשר לרבים אושר ושמחה, ודן רבים אחרים - אותנו - לעצב ולאפליה. עתה הפגם יתוקן".

איתי ויואב פנקס ארד, העותרים משנת 2017, ויו"ר עמותת "אבות גאים", עוז פרבין, מסרו בתגובה לפסק הדין: "ניצחנו! זהו יום דרמטי ומרגש, שבו ישראל עושה סוף-סוף צעד למשפחת המדינות המתקדמות בעולם ביחס לזכויות להט"ב. אנחנו מאושרים מכך שאחרי עשר שנים, בג"ץ קיבל החלטה אמיצה ונכונה, שעושה צדק כלכלי וחברתי לעשרות אלפי זוגות להט"בים. גם אם יש עוד דרך לעשות כדי להגיע לשוויון מלא, מהיום כולנו יכולים להקים משפחה לתפארת - בדיוק כמו כולם".

עו"ד יהודית מייזלס, מומחית בדיני משפחה, שייצגה בבג"ץ ממט שהכיר לראשונה בישראל בהורות חד-מינית כהורות שווה לכל דבר ועניין, מסרה: "פסק דינו של העליון הוא צעד נוסף בכיוון הנכון, שבסופו של דבר יאפשר לבצע הליך פונדקאות ללהט"בים בישראל. אומנם אני מתקשה להאמין שהמחוקק יתקן את החוק בסד הזמנים שניתן לו בפסק הדין, ואומנם קיוויתי שזו תאושר כבר עתה באמצעות חקיקה שיפוטית, אולם אני סבורה כי אמירתו הנחרצת והמהדהדת של בית המשפט העליון בדבר היותו של החוק הנוכחי פסול ומפלה, לא תוכל להסתיים גם הפעם בחוסר מעש של המחוקק".

עו"ד ויקטוריה גלפנד, המתמחה בהליכי פונדקאות, מסרה: "אני מברכת את בג"ץ על כך שסוף-סוף נתן החלטה אמיצה ומפורשת, בה אישר פה-אחד כי החוק הנוכחי מפלה גברים המבקשים להביא לעולם ילדים בפונדקאות בארץ, ודרש מהמחוקק לסיים את האפליה ולאפשר פונדקאות ליחידים ולבני זוג מאותו המין. זהו צעד משמעותי, בתקופה בה נראה כי הקהילה הלהט"בית נתקלת בתכיפות הולכת וגוברת ביחס נחות כלפיה.

"חשוב לזכור כי על אף האמירה החשובה מהיום, שוויון מוחלט הוא עדיין בגדר חלום של אחרית הימים כשמדובר במחוקק הישראלי. כולי תקווה כי המחוקק, שסירב במשך שנים רבות 'להבין את הרמז', יתעשת נוכח האמירות החד-משמעיות בפסק הדין הנוכחי ויתאים את חוקי המדינה לרוח הליברלית המאפיינת את העולם המערבי בשנת 2020 - ולא ישקיע את 12 החודשים שהוקצו לו כדי לחפש, שוב, דרכים לחקיקה עוקפת בג"ץ".

הוספה לנושאים שמעניינים אותי

רוצה להתעדכן בנושאים הקשורים לכתבה?

לחיצה על הנושא תוסיף אותו לרשימת "הנושאים שמעניינים אותי", שםניתן לקרוא ולנהל את ההתראות כשמתפרסמת כתבה בנושא.

לצפייה בכתבות וניהול הנושאים, יש ללחוץ על כפתור בסרגל העליון

הבנתי, תודה!

# data[].attributes.attachment_link.title
בג"ץ בהחלטה דרמטית: יש לאפשר ללהט"בים הליכי פונדקאות בישראל

# data[].attributes.attachment_link.description
נסללה הדרך להליכי פונדקאות של זוגות להט"בים בישראל: בג"ץ קבע היום (ה') פה-אחד כי יש לאפשר לזוגות בני אותו המין ולגברים יחידים בעלי זיקה גנטית ליילוד, גישה להסדר פונדקאות בישראל. בג"ץ הקציב למחוקק שנה לתיקון החוק בהתאם לפסיקתו.

# data[].attributes.body
ציון: מנגנון פיקוח בלתי פורמלי
הצג: מנגנון שמפקח ומבקר את הממשלה מתוך יוזמה אישית של אזרחים ולא מתוקף החוק. המטרה של מנגנון הפיקוח הלא פורמלי היא להביא לשינוי של המדיניות של השלטון. דוגמאות למנגנוני פיקוח לא פורמליים : אומנות, הפגנות, פרסום ברשתות חברתיות, תקשורת
הסבר: "יש לי חלום שמאות אלפי אזרחי מדינת ישראל יקומו ויעלו הנה לבלפור ובזעקתם יטהרו את הטומאה שהשתלטה על מעון ראש הממשלה שלנו. " על פי ציטוט זה ניתן לראות כי המפגינים רוצים להביא לשינוי של מי שעומד בראשות הממשלה, הם מביעים את הביקורת באמצעות הפגנה, ובך יש ביטוי של מנגנון הפיקוח הלא פורמלי, משום שההפגנה נועדה להביא לשינוי.

# data[].attributes.attachment_link.title
רגע לפני הסגר: מאות הפגינו בכיכר פריז בירושלים נגד נתניהו

# data[].attributes.attachment_link.description
המפגינים, פעילי ארגון "אין מצב", הציבו במקום כ-500 כיסאות במרחק שני מטרים ושמרו על אווירה שקטה. מוקדם יותר הותקף פעיל הימין רן כרמי בוזגלו במהלך עימות עם מפגינים נגד נתניהו בנס ציונה

# data[].attributes.body
ציון: חופש הביטוי
הצג: לכל אדם זכות לבטא/להפיץ את עמדותיו/דעותיו/אמונותיו בכל דרך (לבוש,פולחן, תקשורת, אמנות, בדיבור,בכתב וכו׳) ובפומבי/ בגלוי.
ציטוט: ״אישרה מליאת הכנסת בקריאה טרומית שתי הצעות חוק שנועדו למנוע את קיום מצעד הגאווה״.
הסבר: על פי ציטוט זה ניתן לראות כי הממשלה אוסרת את קיום מצעד הגאווה ובכך פוגעת בחופש הביטוי של קהילת הלהט״ב, הממשלה מונעת מהם לבטא את המיניות שלהם בחופשיות.
https://m.ynet.co.il/Articles/3409676