# data[].attributes.body
Святосла́в I І́горович (Хоро́брий) (*930 — березень 972) — руський князь, державний діяч, політик і військовик з династії Рюриковичів. Великий князь Київський, правитель Русі (945, самостійно з 957–972). Син князя Ігоря і його дружини, княгині Ольги. Батько Володимира I Великого, дід Ярослава I Мудрого. Проводив активну зовнішню політику, значно розширивши територію держави. Підкорив волзьких булгар, аланів, радимичів, в'ятичів. Спричинив занепад Хазарського каганату[1] та Першого Болгарського царства[2].

Матір'ю Святослава I була княгиня Ольга. Батьком княжича Святослава був київський князь Ігор I Старий, який постійно воював з Диким полем, де кочували войовничі печеніги, і ходив у походи проти Візантійської імперії на її столицю Константинополь, що називався на Русі Царградом (Царгородом).

# data[].attributes.headline
Шерін Михайло

# data[].attributes.subject
Шерін Михайло

# data[].attributes.headline
Шульга Ангеліна

# data[].attributes.subject
Шульга Ангеліна

# data[].attributes.body
Князь Аскольд — правитель київської русі

# data[].attributes.headline
СВЯТОСЛАВ ЩЕ ФОТОГРАФИИ

# data[].attributes.subject
СВЯТОСЛАВ ЩЕ ФОТОГРАФИИ

# data[].attributes.body
князь Святослав

# data[].attributes.headline
Після завоювання монголо-татарами більшості території Київської Русі, руйнування Києва ханом Батиєм та постання Галицько-Волинського князівства, Київ втрачає значення великокняжого міста й столиці імперії східних слов'ян. Київські князі стають лише намісниками Києва та володарями удільного Київського князівства.Олександр I Невський — Правив із Новгорода, оскільки після татарського розорення Київ втратив своє значення, 1249–1263.Ярослав Ярославич — сидів на півночі, правив у Києві через намісника, 1263–1271.Лев Данилович — Король Русі, Великий князь Київський. Правив зі Львова, 1271–1301.Іван-Володимир Іванович, кінець XIII ст. — перша чверть XIV ст.Станіслав Іванович, до 1321 р.Міндовг Гольшанський, князь Гольшанський, 1321–1324 р.Ольгимонт Гольшанський, 1324–1331 р.Федір (князь Київський), 1331 — 1362Володимир Ольгердович, 1362–1394Скиргайло Ольгердович — Великий князь Київський, Великий князь Литовський (1386–1392), 1395–1397.Іван Ольгимонтович, князь Гольшанський, 1397–1401Іван Борисович, 1397–1399Андрій Іванович Гольшанський — князь В'язинський, ? — після 1410 р.Михайло Іванович Гольшанський, 1422–1432 р.Михайло Семенович Болобан, 1433–1435 р.

# data[].attributes.subject
Після завоювання монголо-татарами більшості території Київської Русі, руйнування Києва ханом Батиєм та постання Галицько-Волинського князівства, Київ втрачає значення великокняжого міста й столиці імперії східних слов'ян. Київські князі стають лише намісниками Києва та володарями удільного Київського князівства.Олександр I Невський — Правив із Новгорода, оскільки після татарського розорення Київ втратив своє значення, 1249–1263.Ярослав Ярославич — сидів на півночі, правив у Києві через намісника, 1263–1271.Лев Данилович — Король Русі, Великий князь Київський. Правив зі Львова, 1271–1301.Іван-Володимир Іванович, кінець XIII ст. — перша чверть XIV ст.Станіслав Іванович, до 1321 р.Міндовг Гольшанський, князь Гольшанський, 1321–1324 р.Ольгимонт Гольшанський, 1324–1331 р.Федір (князь Київський), 1331 — 1362Володимир Ольгердович, 1362–1394Скиргайло Ольгердович — Великий князь Київський, Великий князь Литовський (1386–1392), 1395–1397.Іван Ольгимонтович, князь Гольшанський, 1397–1401Іван Борисович, 1397–1399Андрій Іванович Гольшанський — князь В'язинський, ? — після 1410 р.Михайло Іванович Гольшанський, 1422–1432 р.Михайло Семенович Болобан, 1433–1435 р.

# data[].attributes.headline
князь святославСвятосла́в I І́горович (Хоро́брий) (*930 — березень 972) — руський князь, державний діяч, політик і військовик з династії Рюриковичів. Великий князь Київський, правитель Русі (945, самостійно з 957–972). Син князя Ігоря і його дружини, княгині Ольги. Батько Володимира I Великого, дід Ярослава I Мудрого. Проводив активну зовнішню політику, значно розширивши територію держави. Підкорив волзьких булгар, аланів, радимичів, в'ятичів. Спричинив занепадХазарського каганату[1] та Першого Болгарського царства[2].

# data[].attributes.subject
князь святославСвятосла́в I І́горович (Хоро́брий) (*930 — березень 972) — руський князь, державний діяч, політик і військовик з династії Рюриковичів. Великий князь Київський, правитель Русі (945, самостійно з 957–972). Син князя Ігоря і його дружини, княгині Ольги. Батько Володимира I Великого, дід Ярослава I Мудрого. Проводив активну зовнішню політику, значно розширивши територію держави. Підкорив волзьких булгар, аланів, радимичів, в'ятичів. Спричинив занепадХазарського каганату[1] та Першого Болгарського царства[2].

# data[].attributes.body
Джессіка Бронер

# data[].attributes.headline
фокин максим

# data[].attributes.subject
фокин максим

# data[].attributes.body
князь святолав

# data[].attributes.headline
Святослав був благородним та хоробрим 

# data[].attributes.subject
Святослав був благородним та хоробрим 

# data[].attributes.headline
книго збірня наличувала більше 950томів

# data[].attributes.subject
книго збірня наличувала більше 950томів

# data[].attributes.body
что

# data[].attributes.headline
Артем Міхонічев Князь Святосл

# data[].attributes.subject
Артем Міхонічев Князь Святосл

# data[].attributes.body
Книгозбірня святослава налічувала більше 950томів

Бібліотека Ярослава Мудрого — за літописними свідченнями, перша бібліотекаКиївської Русі, що розташовувалася на територіїСофійського Собору в Києві.

У Софії Київській було укладено перший літописний звід 1037-39 років, написано і проголошено знамените«Слово про Закон і Благодать» київського митрополита Іларіона, створено «Ізборник Святослава», написано «Послання до Смоленського пресвітера Фоми» київського митрополита Климента Смолятича. Знайомство з творами Іларіона і Климента Смолятича переконує в тому, що їм були відомі основні положення філософських вчень Платона, Арістотеля та інших філософів давніх часів.

Є підстави стверджувати, що бібліотека Софії Київської і книгописна майстерня, заклали основу бібліотеки Києво-Печерського монастиря, а також бібліотек інших великих міст Київської Русі. За підрахунками фахівців, книгозбірня Софійського собору налічувала понад 950 томів.

# data[].attributes.body
Князь Святослав

# data[].attributes.body
КНЯГИНЯ ОЛЬГА

# data[].attributes.headline
Шульга Ангеліна

# data[].attributes.subject
Шульга Ангеліна

# data[].attributes.body
Княгиня Ольга- дружина князя Ігоря.

Має сина Святослав Там же в ніч з 17 на 18 жовтня 957 року прийняла християнство

# data[].attributes.headline
Князь Святослав

# data[].attributes.subject
Князь Святослав

# data[].attributes.headline
фокин максим 

# data[].attributes.body
фокин максим

князь Олег

# data[].attributes.headline
Артем Міхонічев

# data[].attributes.subject
Артем Міхонічев

# data[].attributes.body
З приводу подальшої долі бібліотеки думки дослідників розділилися. Одні вважають, що частина її книг напередодні монголо-татарської навали розійшлася по бібліотеках різних соборів і монастирів, а решта загинула 1240 року при спаленні Києва. Інші сподіваються, що книги вдалося сховати десь у київських, а то навіть і прикиївських підземеллях. На думку відомого російського дослідника-книгознавця М. Розова, сліди бібліотеки Ярослава треба шукати в «Ізборніку Святослава», а також у 20 інших давньоруських рукописах, які зберігаються в Санкт-Петербурзі в Російській національній бібліотеці ім. Салтикова-Щедріна. Можливо, якісь книжки із Софії були переміщені в Києво-Печерський монастир. Павло Алеппський 1653 року писав, що в Києво-Печерському монастирі є прекрасне книгосховище з безліччю дорогих книг, у тому числі й пергаментних, яким не менше 500 років.

Проте бібліотека згоріла 1718 року, і визначити, які книжки із Софійського собору були в ній, вже неможливо.

# data[].attributes.headline
Артем Зібров

# data[].attributes.subject
Артем Зібров

# data[].attributes.body
Князь Святослав, Володимир та Ярослав.

# data[].attributes.headline
Шерін Михайло

# data[].attributes.subject
Шерін Михайло

# data[].attributes.body
князь Володимир велекий

# data[].attributes.headline
Артем Зібров 

# data[].attributes.body
Артем Зібров

Князь Святослав