# data[].attributes.body
je avtohtona na območju Balkanskega polotoka, iz zgodovinskih vzrokov pa je za njeno domovino priznana Gorenjska. Najdemo jo na ozemlju širše Koroške in Štajerske (tudi v Avstriji), na Madžarskem, v Romuniji, Hrvaški, Bosni in Hercegovini, Srbiji, umetno naseljeno še v Nemčiji ter ponekod drugod. Trenutno je za italijansko čebelo druga najbolj razširjena čebelja pasma na svetu, ki se veliko uporablja v čebelarstvu.
VIR: https://sl.wikipedia.org/wiki/Kranjska_%C4%8Debela, dostopen 20. 4. 2020

# data[].attributes.body
je za tako majhno živalico toliko, da bom ta del še sproti dopolnjevala :)

# data[].attributes.body
Kraljestvo: | Animalia (živali)

Deblo: | Arthropoda (členonožci)

Razred: | Insecta (žuželke)

Red: | Hymenoptera (kožekrilci)

(nerangirano) | Anthophila (čebele)

Družina: | Apidae (prave čebele)

Rod: | Apis

Vrsta: | Apis mellifera (domača čebela)

Podvrsta: | A. m. carnica

VIR: https://sl.wikipedia.org/wiki/Kranjska_%C4%8Debela, dostopen 20. 4. 2020

# data[].attributes.body
Najstarejši najdeni fosil čebele je star 25 do 50 milijonov let.

Kranjska čebela (Apis mellifera carnica) je po razširjenosti druga na svetu in vodilna v Evropi.

Poleti živijo čebele 14 do 40 dni, pozimi do 140 dni, v posameznih primerih celo več kot 300 dni.

Zimske čebele izletavajo že pri 8C, poletne šele pri 12C.

Čebelje krilo zaokroži med poletom 250-300 krat v sekundi, čebela leti s hitrostjo 25 km/h, na daljše razdalje s hitrostjo 40 km/h.

Čebele s plesom sporočajo o oddaljenosti, smeri in intenzivnosti paše.

Pri poletu porabi čebela 10 mg sladkorja v eni uri.

V medni golši lahko čebela prenese 20 do 40 mg nektarja, v izjemnih primerih do 1000 mg.

S polno medno golšo lahko preleti razdaljo 6 do 7 km, za kar potrebuje 15 minut.

Mlada matica se na dveh paritvenih izletih pari z 12 do 20 troti.

V obeh jajčnikih matice dozori okrog 2000 jajčec na dan, pri zelo plodni tudi do 3000 in več.

Do 10 dni stara čebela čisti satne celice.

Od 6. do 16. dne čebele negujejo zalego.

8 do 17 dni stare čebele gradijo novo satje ter prenašajo in skladiščijo nektar v panju.

Stražarke so specializirana  skupina  čebel, pozneje lahko postanejo pašne čebele.

Čebele z bližnjih paš nosijo manjše tovore kot z bolj oddaljenih.

Pašne čebele imajo bolj razvite možgane kot panjske.

V zimski gruči vlada temperatura  od 18⁰ C do 35⁰ C in več.

Ko se pojavi zalega, je dopustno le manjše nihanje temperature med 33⁰ C in 34⁰ C.

Na robu zimske gruče temperatura ne sme pasti pod 8⁰ C.

Matica ima ves čas 6 do 10 spremljevalk, ki imajo poleg oskrbe matice pomembno vlogo pri razširjanju matičnih feromonov v čebelji družini.

Medičino izločajo rastline na cvetovih, mano pa listne uši, kaparji in skržati, ki sesajo rastlinske sokove.

Slovenski panj kranjič je neuradni predhodnik panjev nakladnega tipa.

LR Panj je v svetu najbolj razširjen; pri nas so v uporabi normalne naklade v višini 242 mm (višina okvirja satnika 232 mm), dvetretjinske (170mm in 160 mm) in male (147 mm in 137 mm). V srednjeevropskem prostoru se uveljavlja predvsem dvotretjinska naklada.

Pameten čebelar se primerno zaščiti ne zaradi sebe, temveč zaradi čebel, da ne umirajo po nepotrebnem zaradi pikanja.

V nakladnem panju dosežemo nižjo proizvodno ceno medu.

40 dni pred glavno pašo poskrbimo za stalen dotok hrane v panj – če ni nobene paše, družine krmimo.

V času paše poskrbimo, da čebelam ne zmanjka praznega satja za odlaganje medičine.

Pri prestavljanju satja izpustimo trote iz medišča.

# data[].attributes.attachment_link.title
Opraševalci - nepogrešljivi pri pridelavi hrane

# data[].attributes.body
Danes je svetovni dan Zemlje. Google nam na svoji začetni strani nad iskalnikom ponuja zanimivo poučno igrico s čebelico.
Želim vam prijetno spoznavanje sveta čebelic in še lepši dan :)

# data[].attributes.body
Kukavica oz. znanstveno Cuculus canorus.
Živi v gozdovih Evrope in Azije.
najbolj jo prepoznaš po oglašanju ku-ku

# data[].attributes.body
kukavica oziroma znanstveno ime Cuculos canorus.

živi v gozdovimh Evrope in Azije.

najbolj je prepoznavna po kukanju ku-ku. prepoznaš jo tudi po barvosti in obliki telesa. telo je vidko, z dolgim, zaokroženim repom in ostrimi konicami peruti, po vrhu imajo monotno sivo, trebuh pa je bel z ozkimi črnimi prečnimi progami. odrasli samci imajo sive prsi z ostrim robom med progasto obarvanostjo trebuha, pri samici pa  so prsi in grlo rjavkasto obarvane proge.

vsako spomlat prileti iz toplih krajev in začne kukati

samica kukavice podtakne svoja jajca v drugo gnezdo in jih druga ptica vzgaja. samica lahko izleže jajca v 50 gnezdih.

KRALJESTVO: živali
DEBLO: strunarji
RAZRED: ptiči
RED: kukavice
DRUŽINA: kukavice
ROD: cucuos
VRSTA: Cuculos canorus

VIRI:
-wikipediija

# data[].attributes.body
ŽIVLJENSKI PROSTOR
Nahajajo se v suhih habitatih, drugače jih pa lahko najdemo ob močvirjih.

ZUNANJOST
Poznamo bele in črne štorklje.

-BELA ŠTORKLJA
Dolga je od 95 do 110 cm in ima razpon kril med 180 in 218 cm. Tehta od 2,3 do 4,5 kg. Prepoznamo jo po dolgem vratu in nogah. Kljun in noge so rdeči. Črna so le letalna peresa in trtica, po ostalem telesu pa so bela. Mladiči imajo nekoliko bledo obarvane noge in kljun, ki se konča s temno konico.

-ČRNA ŠTORKLJA
Je manjša od bele štorklje z dolžino telesa od 90 do 105 cm in rasponom kril 173 do 205 cm. po večini telesa je poraščena s črnim perjem, ki se kovinsko lesketa, odvisno od kota zelenkasto, vijolično ali bakreno. Beli sta le trikotni bazi spodnjega dela kril, trebuh in spodnji del repa. Kljun, noge in koža okoli oči so živo rdeči. Mladiči imajo manj svetleče perje in sivozelene noge ter kljun.

ZNAČILNOSTI
- BELA ŠTORKLJA
Na tleh hodi s počasnimi, gracilnimi koraki. Oglaša se praktično ne, le ob srečanju na gnezdu odrasli glasno trkajo s kljuni.

- ČRNA ŠTORKLJA
Oglaša se z raskavimi klici, vendar jo je zaradi plašnosti izredno težko slišati.

SORODNIKI
Kraljestvo: živali
Deblo: strunarji
Razred: ptiči
Red: močvirniki
Družina: Ciconiidae

# data[].attributes.body
Medvedi so veliki sesalci iz reda zveri.
Živijo v Evraziji, nekaterih delih Evrope, Severni Ameriki ter v delih Severne Afrike in Južne Amerike.
V Sloveniji je po oceni iz leta 2018 živelo okoli 800 medvedov, največ v Kočevskih gozdovih.
VIR: https://nova24tv.si/lokalno/medved-ob-osnovni-soli-skofljica-sls-opozarja-na-nujnost-takojsnje-sprostitve-odstrela-ko-so-opazeni-v-blizini-domacij-sol-in-vrtcev/

# data[].attributes.body
KRALJESTVO: Animalia (živali)
DEBLO: Chordata (strunarji)
RAZRED: Mammalia (sesalci)
RED: Carnivora (zveri)
DRUŽINA: Ursidae (medvedi)
ROD: Ursus

VRSTA: Ursidae

# data[].attributes.body
Ailuropoda (orjaški panda)
Helarctos (sončni medved)
Melursus (šobar ali termitski medved)
Ursus (medved)
Tremarctos (očalar ali andski medved)
Arctodus (izumrli)

# data[].attributes.body
To je naša psica Astra. Stara je 2leti in pol. Je pasme nemški ovčar.
Nemški ovčarji lahko imajo dolgo, kratko ali srednje dolgo dlako. Povpračna teža za to pasmo je od 22-44 kg. Višina pa 55-65 cm. Nemški ovčarji so ponavadi črne, rjave in bele barve. Ko pride pomlad oz. jesen, se nemškemu ovčarju začne obdobje, ko si menjuje dlako, ponavadi nemški ovčarji močno izgubljajo dlako v tem obdobju. Nemški ovčarji ponavadi živijo od 12-15 let. Ponavadi so vsi psi v svojih utah ali svojih pesjakih, lahko pa tudi kar na dvorišču. Psice pasme nemškega ovčarja ponavadi skotijo 7-8 mladičev.

# data[].attributes.body
ŽIVLJENSKI PROSTOR
Črno žolno lahko najdemo v starih iglastih gozdovih sredogorja in visokogorja, ponekod tudi v mešanih in bukovih gozdovih. Pogostejša je v gozdovih blizu gozdne meje.

ZUNANJOST
Črna žolna je največja žolna v Evropi. V dolžino meri 45–47 cm in čez razpon kril 64–78 cm. Je popolnoma črna. Samec ima na glavi od kljuna po zgornjem delu glave rdečo liso, samica pa samo na zadnjem delu glave.

ZNAČILNOSTI
Gnezdo izdolbe še v zdravo bukovo drevo in ga pusti par let, da se duplina utrdi, šele nato jo uporabi za gnezditev. Je ptica, ki ima najmanj štiri različne oblike glasovnega komuniciranja in z njimi nedvomno izraža svoj namen. Tako se na poseben način oglaša, ko sporoča, da je v svojem domu, ali pa, da je čas za paritev, za beg ali da grozi nevarnost.

SORODNIKI:
Spada v družino žoln, v kateri je še 7 drugih ptic.

VIRI:
https://sl.wikipedia.org/wiki/%C4%8Crna_%C5%BEolna
zdravgozd.si/prirocnik/zapis.aspx?idso=707
https://sl.freeconsumerreviews.org/3011-black-woodpecker-description-habitat-interesting-fac.html

# data[].attributes.body
https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/d/d1/BlackWoods.jpg

# data[].attributes.body
https://lh3.googleusercontent.com/proxy/piEX6Lh1sWwDOiHaOPqAbmU5zyBtFcCFFryWi1xg8E8UZLWsrgXwF5byUceJzylHv2Dkr_3ySJOpJBlKRPaYheh1VKPlH8HGhEntikT_ViCpUH40KeHEw86H99W375ciCVl9pkYpEShLft7nUA

# data[].attributes.body
Medvede lahko prepoznamo po njihovem krepkem telesu,veliki lobanji, močnimi nogami in kratkim repom. Imajo majhne oči in kratke uhlje. Pri hoji stopajo s celim podplatom in zato jim pravimo tudi podplatarji. Lahko tehtajo več kot 300 kg, v višino pa najbolj zraste severni medved do 2,4 m. Njihova telesna dolžina glede spola meri od 150 - 300 centimetrov.

ŽIVLJENJSKI PROSTOR
Živijo v listnatih in iglastih gozdovih, v nižinah in gorah. Zatočišče si najdejo v jamah in hlodih. Pri nas najde najboljše razmere na višini 400–1200 m.

ZNAČILNOSTI
V primerjavi z drugimi zvermi so zelo počasne živali, vendar so lahko vseeno zelo hitri. Poleg tega, da so spretni tekači tudi dobro plezajo in plavajo. Imajo zelo dobro razvit voh in sluh, vidijo pa malo slabše.

ZANIMIVOSTI
V nasprotju z večino zveri uživajo veliko rastlinske hrane.
Za njih je značilen zimski spanec, ki traja približno 100 dni. Med njim medvedke pogosto skotijo 1-5 mladičev, ki so ob rojstvu slepi. Samec včasih poje mladiče.

VIR: http://malidon.si/medvedi/medved/

# data[].attributes.headline
Velika sova uharica (znanstveno ime Bubo bubo)

# data[].attributes.subject
Velika sova uharica (znanstveno ime Bubo bubo)

# data[].attributes.body
ŽIVLJENJSKI PROSTOR
Živi v gorskih gozdovih Evrope, Severne Afrike in Azije. Najbolj je aktivna v mraku, od sončnega zahoda pa do svita, dan pa predrema v skalni steni. Velika uharica se ne ukvarja z gradnjo gnezd, ampak je najbolj zadovoljna če najde suho skalno steno z dovolj veliko polico, ki kraljuje nad kakšno travnato pokrajino s kakšnim gozdičem in grmiščem. Pri nas obdobje gnezdenja traja od februarja pa vse do junija.

ZUNANJI PREPOZNAVNI ZNAKI
Iztegnjena je dolga med 60 in 75 centimetrov, čez krila pa doseže od 160 pa do slabih 190 centimetrov! Zanjo so značilne velike oči z živo oranžnimi šarenicami in velika uhlja ali tako rečena šopa peres na vrhu njene glave. Njeno perje je varovalno obarvano, svetlo in črno rjavo. Po hrbtu in krilih prevladuje temnejša rjava barva, trebušna stran in boki so svetlo rjavi, krasijo  pa jih vzdolžne temne proge.

POSEBNOSTI ALI ZNAČILNOSTI
Velika sova uharica je največja evropska sova in ena največjih sov, ki živijo na svetu. Je izrazita plenilka, ki lovi svoji velikosti primeren plen. Na plen čaka v zasedi na dvignjenem mestu, kjer ima najboljši pogled na okolico. Pleni zajce in ježe ter ostale sesalce do velikosti male srne.

UVRSTITEV V SISTEM
Kraljestvo: Animalia (živali)

Deblo: Chordata (strunarji)

Razred: Aves (ptiči)

Red: Strigiformes (sove)

Družina: Strigidae (prave sove)

Rod: Bubo

Vrsta: Bubo bubo

ZANIMIVOSTI
V Sloveniji smo do sedaj našli nekaj več kot sto gnezd. Velika uharica je tudi zelo plaha ter izjemno občutljiva na človekovo prisotnost blizu gnezdišč. Na videz je zelo karizmatična oziroma smešna na svoj edinstven način.

VIR

velika uharica (Bubo bubo) Notranjski regijski park

velika uharica wikipedia, prosta enciklopedija

velika uharica DOPPS

# data[].attributes.headline
KOS (znanstveno ime Turdus merula) je ptica pevka, zelo pogosta v Evropi in Sloveniji. Je evropski predstavnik družine drozgov. Prvotno je bil gozdni ptič, vendar je danes običajen prebivalec vrtov. Še vedno sicer naseljuje tudi gozdove in okolico kmečkih naselij. Kos ima videz drozga in je velikosti od 24–27 cm, razpon kril je od 34–38 cm. V povprečju tehtajo od 80 do 125 g. Samec je črn s tankim in srednje dolgim kljunom rumene barve. Ima srednje dolg in raven rep ter srednje dolge noge črne barve. Rumena sta tudi očesna kolobarja. Samica pa je rjavkasta, spodnji del spremenljive barve, od sivorjave ali rjavo marogaste barve in ima rjavkast kljun. Kosi se oglašajo ob parjenju z žvrgolenjem ob času parjenja na izpostavljenih mestih, kot so vrhovi dreves ali televizijske antene, sicer pa glasno in rezko žlobudrajo ob preplahu. Petje doseže višek, ko samec utrdi svoje območje in se spari. Podobno kot kosi pojejo še cararji, cikovti in komatarji. Kosi branijo svoje poletno območje, pozimi ga popolnoma zapustijo. So zelo družabne ptice, saj se včasih pojavijo v skupinah do 15 osebkov. Aktivni so predvsem podnevi, redkeje pa tudi ponoči. 

# data[].attributes.subject
KOS (znanstveno ime Turdus merula) je ptica pevka, zelo pogosta v Evropi in Sloveniji. Je evropski predstavnik družine drozgov. Prvotno je bil gozdni ptič, vendar je danes običajen prebivalec vrtov. Še vedno sicer naseljuje tudi gozdove in okolico kmečkih naselij. Kos ima videz drozga in je velikosti od 24–27 cm, razpon kril je od 34–38 cm. V povprečju tehtajo od 80 do 125 g. Samec je črn s tankim in srednje dolgim kljunom rumene barve. Ima srednje dolg in raven rep ter srednje dolge noge črne barve. Rumena sta tudi očesna kolobarja. Samica pa je rjavkasta, spodnji del spremenljive barve, od sivorjave ali rjavo marogaste barve in ima rjavkast kljun. Kosi se oglašajo ob parjenju z žvrgolenjem ob času parjenja na izpostavljenih mestih, kot so vrhovi dreves ali televizijske antene, sicer pa glasno in rezko žlobudrajo ob preplahu. Petje doseže višek, ko samec utrdi svoje območje in se spari. Podobno kot kosi pojejo še cararji, cikovti in komatarji. Kosi branijo svoje poletno območje, pozimi ga popolnoma zapustijo. So zelo družabne ptice, saj se včasih pojavijo v skupinah do 15 osebkov. Aktivni so predvsem podnevi, redkeje pa tudi ponoči. 

# data[].attributes.body
VIRI
https://sl.wikipedia.org/wiki/Kos

# data[].attributes.body
- ŽIVLJENJSKI PROSTOR
Mačka je lahko divja ali domača žival.
-ZUNANJI PREPOZNAVNI ZNAKI Imajo dolgo, gibko telo. Pokrite tako s kratko ali dolgo dlako, imajo štiri noge, ostre kremplje, zobe, dolg rep, majhne oči, ušesa. Lahko so črne, bele, sive, rjave, pisane, ... Zrastejo od 23 do 25cm. Oglašajo se tako, da mijavkajo. Poznamo več vrst mačk (sijamska, perzijska, bengalska, svinganska, ...).
-ZNAČILNOSTI, POSEBNOSTI
Mačke predejo. So zelo dobre lovke. S svojimi brčicami pod nosom v glavi čutijo nevarnost. Zelo dobro vidijo, slišijo (tudi ponoči).
-SORODNIKI
Mačke so sesalci. Spadajo v skupino mačk. Njihovi sorodniki so tigri, pume, risi, divje mačke, ... -ZANIMIVOSTI
Stari rek pravi, da ima mačka 9 življenj. Če pade z visokega, vedno pristane na nogah. Življenjska doba
je od 2. do 16. let. Trajanje brejosti je od 58 do 67 dni. Tehtajo lahko od 3,6 do 4,5 kilograma.
-VIR ZA PODATKE IN INFORMACIJE
https://sl.wikipedia.org/wiki/Doma%C4%8Da_ma%C4%8Dka

-VIR ZA SLIKO
https://www.google.com/search?q=divja+ma%C4%8Dka&rlz=1C1ASUT_slSI480SI480&hl=sl&biw=1600&bih=778&tbm=isch&source=iu&ictx=1&fir=_JsVXYH0cNgZ6M%253A%252C-0RnKVbWvlF16M%252C%252Fm%252F01nq_x&vet=1&usg=AI4_-kTgNg_wBlaitpxHlksKWXlankGcng&sa=X&ved=2ahUKEwjE1IT0oNTpAhXyxIsKHeHKBSQQ_B0wDnoECBAQAw#imgrc=_JsVXYH0cNgZ6M:

-SLIKA

# data[].attributes.body
Burske koze so tujerodne pasme koz. Izvirajo iz Južne Afrike. Odrasle koze lahko tehatajo do 120 kilogramov. Burske koze so rjavo bele barve. Znane so po spuščenih ušesih in krajših nogah. Rade jedo travo, krmo, suh kruh in pijejo vodo. Burska koza lahko skoti od 2 do 4 mladičke, ki sesajo mleko 3-4 mesece. Burske koze živijo največ v Afriki.

# data[].attributes.body
Nemški ovčar

ŽIVLJENSKI PROSTOR:
Psi te pasme so najraje na prostem. Idealno je, če imajo na voljo velik vrt. Prilagodijo se tudi življenju v omejenem stanovanju.

# data[].attributes.body
Po barvi je zelo spremenljivo in tudi v istem koncu, tako da lahko osebni različni barv. Kožuh je lahko rdeč, rjav, siv ali črn. Trebuh je vedno bel. Poleti je dlaka kratka v zgornji strani telefona rumenkastorjava in črna. V avgustu in novembru se letni kožuh spremeni. Zimski kožuh ima debelejšo dlako, ki je tudi temnejša v boljši sivi. Tudi ušesni čopki so tako daljši. Zraste do 20 cm v dolžino, prav tako njen rep.
Ima razmeroma drobne kosti v košat rep , ki je približno dolg kot trup. Pri plezanju v skakanju uporabite pomoč za ravnotežje. Ponoči služi veverici rep za pokritje v ohranitvi toplote televizije. Premikanje popravilo kaže na počitnice v živalih.
Brkitako dolgi v občuljivi. Uporabljali smo jih za orientacijo . Veverica ima občutljive dlake tudi na sprednjih tačkah, na trebuhu in na prirastišču repa.
Ima zelo oster vid, ne loči pa barvnih odtenkov.
Na vseh prstih, razen prednjega palca, ima dolge in ostre kremplje .

# data[].attributes.headline
RIS(znanstveno ime Lynx lynx ali navadni ris ).

# data[].attributes.subject
RIS(znanstveno ime Lynx lynx ali navadni ris ).

# data[].attributes.body
ŽIVLJENJSKI PROSTOR
Ris je prvotno živel listnatih gozdovih, človek pa ga je pregnal v gore in v redko gozdnato krajino. Naseljuje območje od Severne Evrope do Vzhodne Azije.

ZUNANJI PREPOZNAVNI ZNAKI
Ris zraste do 130 cm v dolžino in 75 cm v višino. Tehta od 30 do 40 kg in več. Ima zelo ostre kremplje. Njegova šapa meri 13 cm v višino in 7 cm v širino. Njegovi kremplji so upotegljivi. Njegova življenjska doba traja 12 let.  Je največji iz vseh vrst risov. Ima svetlo rjavo-rdeče obarvan kožuh, posut z temnimi pikami kar mu pomaga da se lažje skrije med krošnjami. Najlažje ga prepoznamo po dolgih črnih čopkih na ušesih in zelo kratkem repu do 35 cm.

POSEBNOSTI ALI ZNAČILNOSTI
Risov kožuh je posut z črnimi pikami  kar mu pomaga da se lažje skrije v krošnjah in listju.  Ima zelo kratek rep dolg komaj 35 cm. Na ušesih ima črne repke dlak .

UVRSTITEV V SISTEM
Kraljestvo: Animalia (živali)

Deblo: Chordata ( strunarji )

Razred: Mammalia (sesalci)

Red: Carnivora (zveri)

Družina: Felidae (mačke)

Rod: Lynx (ris)

Vrsta: L. lynx

SORODNIKI
Njegovi sorodniki so rdečerjavi ris, iberski ris, kanadski ris.

ZANIMIVOSTI
V Sloveniji je še samo okoli 17 risov, ki so jih pripeljali iz  Slovaške. Risa predvsem v Sloveniji najdemo v Kočevskem rogu (kjer je gosta rast dreves), drugače pa ga najdemo v gorskih predelih Slovenije.

VIRI
https://sl.wikipedia.org/wiki/Ris

# data[].attributes.attachment_link.description
lynx lynx pasir ris ris orangis kac eurasian lynx knights armament ris pacs wars galaxies radiology zoo

# data[].attributes.body
So velike dolgonoge, dolgovrate ptice, z dolgim krepkim kljunom. Živijo v divjini v gnezdu, ki si ga naredijo same. Mladiče imajo od pomladi do poletja. Med zimo se selijo, zato jim pravimo ptice selivke. So zelo spretne pri lovu hrane in zelo hitre, saj imajo dolga špičasta krila. Njihovi sorodniki so Afriški nesit in čaplja.