# data[].attributes.attachment_link.title
8-Minute Meditation for Anxiety - ACT Guided | Goodful

# data[].attributes.attachment_link.description
Jokainen voi oppia nukkumaan paremmin huolehtimalla säännöllisestä unirytmistä, rauhoittamalla illat ja nukkumispaikan, käsittelemällä huolia ennen nukkumaanmenoa, ja opettelemalla rentoutumista.

# data[].attributes.body
In Tukinet, you will find services aimed at helping and supporting people when life presents challenges such as a crisis or other difficult situations. In Tukinet, you can participate in group chats or one-on-one chats, take part in discussion group conversations, and get a personal support person. Conversation helps, whether it's about a life crisis or other matters weighing on your mind.

# data[].attributes.body
Kaikki kurssit on tuotettu yhteistyössä ihmisten kanssa, joille aihepiiri on omakohtaisesti tuttua – kaikkiaan jopa yli 600 mielenterveysongelmia itse kokevaa ihmistä on ollut mukana tuottamassa. Kipinäkurssit tarjoavatkin ainutlaatuisen mahdollisuuden myös ammattilaisille kurkistaa ikään kuin sisältä päin siihen, miltä vaikkapa epävakaa persoonallisuushäiriö, ahdistus tai masennus näyttävät ja tuntuvat, millaista on arki ja mikä on auttanut.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kaipaatko vertaistukea tai uutta näkökulmaa oman tilanteesi pohdiskeluun? Itseopiskeltavat verkkokurssit ovat auki!

# data[].attributes.attachment_link.title
Erilaisten oppijoiden liitto ry - valtakunnallinen järjestö

# data[].attributes.attachment_link.description
Erilaisten oppijoiden liitto tarjoaa neuvontaa, vertaistukea, koulutuksia ja tapahtumia erilaisille oppijoille ja ammattilaisille oppimisvaikeuksista.

# data[].attributes.attachment_link.description
Saavutettavuudella tarkoitetaan fyysisen, psyykkisen ja sosiaalisen ympäristön järjestämistä ja toteuttamista niin, että jokainen voi ominaisuuksistaan riippumatta toimia yhdenvertaisesti muiden kanssa.

# data[].attributes.body
Also available in english!

How can you take care of yourself? How about your fellow students? How could you develop a stronger sense of connection with other students? The Mind Matters -online course offers tools and insights to help you promote both your own mental health and that of your fellow students.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mielellä on väliä -verkkokurssi tarjoaa välineitä siihen, miten voit vahvistaa sekä omaa että kanssaopiskelijoiden mielenterveyttä. Kurssin tarjoaa arkisia oivalluksia, joiden avulla voit edistää omaa hyvinvointiasi, syventää kohtaamisia kanssaopiskelijoiden kanssa ja vaikuttaa positiivisesti myös opiskeluyhteisöön.

# data[].attributes.attachment_link.title
OK! Yhdessä opiskelukykyä - OK! Yhdessä opiskelukykyä 2025-30

# data[].attributes.attachment_link.description
Huolehdi itsestäsi Opiskelija-arki on kiireistä ja haasteiden täyttämää. Jotta ilo arjessa säilyy, on tärkeä huolehtia omasta hyvinvoinnista. Itsestä huolehtiminen ei ole rakettitiedettä, se on pieniä päivittäisiä valintoja ja rutiineja. Mietin, miten liikut, nukut ja syöt. Tunne itsesi Itsensä tunteminen on opiskelijan voimavara, joka auttaa löytämään omia vahvuuksia sekä kehittämiskohteita. Oman identiteetin muovautuessa opiskelija usein pohtii… Read More »OK! Yhdessä opiskelukykyä

# data[].attributes.body
Moodi on opiskelijoiden turvallinen ja rento tila, jossa voit tehdä ja oppia uutta – yhdessä muiden kanssa. Tarjolla on monipuolisia luovia ja yhteisöllisiä ryhmiä:

taidetta ja kirjoittamista

musisointia ja valokuvausta

pelejä ja pelaamista

liikuntaa ja retkiä…tai mitä juuri sinä haluaisit tulla ohjaamaan!

Kaikki toiminta on maksutonta ja suunniteltu yhdessä vertaisohjaajien kanssa. Et tarvitse aiempaa kokemusta – riittää, että tulet paikalle. Paikalla on aina työntekijä, joka tukee, kuuntelee ja antaa tarvittaessa yksilöllistä ohjausta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mikä on MOODI? Moodi on opiskelijoiden turvallinen ja rento tila, jossa voit tehdä ja oppia uutta…

# data[].attributes.attachment_link.description
Byströmin Ohjaamon avoimet ryhmät, joihin voit tulla mukaan. Lisätietoja saat Byströmin Ohjaamosta ja suoraan ohjaajilta.

# data[].attributes.headline
Byströmin ohjaamon ryhmät, joihin voi ilmoittautua mukaan

# data[].attributes.subject
Byströmin ohjaamon ryhmät, joihin voi ilmoittautua mukaan

# data[].attributes.attachment_link.title
Ryhmät, joihin voi ilmoittautua mukaan – Nuorten Oulu

# data[].attributes.attachment_link.description
Nuorten Oulu – Tietoa, tukea ja tekemistä 13 - 29-vuotiaille oululaisille nuorille.

# data[].attributes.headline
Hyvinvointituutori / Wellbeing tutoring

# data[].attributes.subject
Hyvinvointituutori / Wellbeing tutoring

# data[].attributes.attachment_link.description
Hyväksyvä hengitys ja herkkä sydän on tietoista läsnäoloa vahvistava mielen harjoitus.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hyväksyvä havainnointi on tietoista läsnäoloa vahvista mielen harjoitus, jonka avulla voit vahvistaa kykyään havainnoida omaa mieltään, ajatuksiaan, tunteitaan ja tuntemuksiaan ikään kuin askeleen etäämpää. Harjoitus kestää 13 minuuttia.

Hyväksyvän havainnoinnin taito on tärkeä osa omaa hyvinvointia ja hyvää vuorovaikutusta. Sen avulla voimme huomioida ajatuksia, tunteita ja tuntemuksia, joita mielessämme ja kehossamme tapahtuu levollisesti ja ikään kuin askeleen etäämpää. Mitä tarkemmin ja hyväksyvämmin omaa mieltään ja viriäviä tuntemuksiaan voi havainnoida, sitä viisaammin voi myös valita toimintansa niiden äärellä.

Hyväksyvän havainnoinnin ytimessä on levollisen etäisyyden ottaminen ryntäämättä toimimaan, torjumaan tai reagoimaan heränneen reaktion myötä. Tämän harjoituksen ytimessä on oman mielen ja kehon hyväksyvä havainnointi. Tavoitteena on tulla tietoisemmaksi siitä, missä juuri nyt mieli ja keho kulkevat ankkuroituen tähän hetkeen ja huomioiden mielen liikkeet hyväksyvästi vastaanottaen.
Hyväksyvä havainnointi -intro
https://sonjantestisivu.files.wordpress.com/2017/12/mindfulness_harj_03.mp3
Hyväksyvä havainnointi -harjoitus
https://sonjantestisivu.files.wordpress.com/2017/12/mindfulness_harj_04.mp3

# data[].attributes.attachment_link.description
Hyväksyvä havainnointi on tietoista läsnäoloa vahvista mielen harjoitus, jonka avulla voit vahvistaa kykyään havainnoida omaa mieltään, ajatuksiaan, tunteitaan ja tuntemuksiaan ikään kuin askeleen etäämpää. Harjoitus kestää 13 minuuttia. Hyväksyvän havainnoinnin taito on tärkeä osa omaa hyvinvointia ja hyvää vuorovaikutusta. Sen avulla voimme huomioida ajatuksia, tunteita ja tuntemuksia, joita mielessämme ja kehossamme tapahtuu levollisesti ja ikään kuin askeleen etäämpää.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ankkuroiva hengitysharjoitus on tietoista läsnäoloa vahvistava mielen harjoitus, joka kestää 10 minuuttia. Harjoituksen pohjana on perinteinen istumameditaatio.

Etsi harjoituksen tekemistä varten istuma-asento joko sopivalla alustalla tai tuolilla. Etsi sellainen asento, joka on sinulle mahdollisimman miellyttävä vailla jännityksiä ja joka heijastaa harjoituksesi läsnäoloa ja valppautta.

Mielemme tahtoo usein karkailla, tuomaroida ja tietää liiankin nopeasti. Se elää paljon tulevassa tai mennyttä askaroiden. Mieltä voi kuitenkin harjoittaa pysymään enemmän tässä hetkessä. Mukanamme kulkee aina ankkuri, jonka avulla voi tyynnyttää ja ohjata mieltään juuri tähän hetkeen. Tämä ankkuri on hengitys. Hengitys on mukanasi aina. Siihen ankkuroituminen ohjaa kohti hyväksyvää läsnäoloa ja hetkeen antautumista.
Ankkuroiva hengitysharjoitus intro
https://sonjantestisivu.files.wordpress.com/2017/12/mindfulness_harj_05.mp3
Ankkuroiva hengitysharjoitus harjoitus
https://sonjantestisivu.files.wordpress.com/2017/12/mindfulness_harj_06.mp3

# data[].attributes.attachment_link.description
Ankkuroiva hengitysharjoitus on tietoista läsnäoloa vahvistava mielen harjoitus, joka kestää 10 minuuttia. Harjoituksen pohjana on perinteinen istumameditaatio. Etsi harjoituksen tekemistä varten istuma-asento joko sopivalla alustalla tai tuolilla. Etsi sellainen asento, joka on sinulle mahdollisimman miellyttävä vailla jännityksiä ja joka heijastaa harjoituksesi läsnäoloa ja valppautta. Mielemme tahtoo usein karkailla, tuomaroida ja tietää liiankin nopeasti.

# data[].attributes.body
Kehon skannaaminen on yksinkertainen, mutta vahva keino laskeutua läsnä olevaksi omaan sisäiseen maailmaan. Se rauhoittava matalan kynnyksen harjoitus, jolla voi ankkuroitua itseen. Voit tehdä tämän skannaushetken missä tahansa: sängyssä unta odotellessa tai aamun alkaessa, bussimatkaa taittaessa tai keskellä työkiireitä hetken tyyntymistä tarvitessa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Check in on tietoista läsnäoloa vahvistava mielen harjoitus, jonka ydin on kehon skannaamisessa. Harjoitus tehdään silmät kiinni, mutta sen aikana voi seistä, istua tai maata. Harjoitus toimii erinomaisesti myös lasten kanssa, jotka oppivat sen kautta havainnoimaan oman mielensä ja kehonsa tilaa. Harjoitus kestää 8 minuuttia.

Oman mielen ja kehon maailmaan tehdyt sisäiset tutkailumatkat ovat tärkeitä, vaikka jäävät arjessa usein vähälle huomiolle. Havainnoiva yhteys itseen lisää omaa hyvinvointia ja toisten kohtaamisen taitoja. Siinä, missä mielen luonto on vaelteleva, keho on aina läsnä. Sen kautta voi ankkuroida aaltoilevaa mieltään ja luoda yhteyden sisimpäänsä.

Kehon skannaaminen on yksinkertainen, mutta vahva keino laskeutua läsnä olevaksi omaan sisäiseen maailmaan. Se rauhoittava matalan kynnyksen harjoitus, jolla voi ankkuroitua itseen. Voit tehdä tämän skannaushetken missä tahansa: sängyssä unta odotellessa tai aamun alkaessa, bussimatkaa taittaessa tai keskellä työkiireitä hetken tyyntymistä tarvitessa.
Check in -intro
https://sonjantestisivu.files.wordpress.com/2017/12/mindfulness_harj_09.mp3
Check in -harjoitus
https://sonjantestisivu.files.wordpress.com/2017/12/mindfulness_harj_10.mp3

# data[].attributes.attachment_link.description
Check in on tietoista läsnäoloa vahvistava mielen harjoitus, jonka ydin on kehon skannaamisessa. Harjoitus tehdään silmät kiinni, mutta sen aikana voi seistä, istua tai maata. Harjoitus toimii erinomaisesti myös lasten kanssa, jotka oppivat sen kautta havainnoimaan oman mielensä ja kehonsa tilaa. Harjoitus kestää 8 minuuttia.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tunnepysäkki on tietoista läsnäoloa ja tunnesäätelytaitoja vahvistava mielen harjoitus. Harjoituksen tavoitteena on tulla tietoisemmaksi tämän hetkisestä tunnetilasta, sen voimakkuudesta ja kehollisesta tuntemuksesta. Harjoituksen toistaminen vahvistaa kykyä ymmärtää ja olla läsnä monenlaisia tunnetiloissa säntäämättä toimimaan tai torjumaan niitä. Harjoitus kestää 9 minuuttia.

Meillä on jatkuvasti jokin tunnetila päällä. Yleensä se on suhteellisen lievä, emmekä kiinnitä siihen erityistä huomiota. Tietoisuuteemme ja huomiomme keskipisteeseen nousevat voimakkaammat tunnehetket. Jos jokin on varmaa, niin se, että tunnetilat ovat aina väliaikaisia. Tätä on usein vaikea huomata, sillä kiinnitämme huomiomme esimerkiksi ahdistukseen vain sen ollessa voimakasta, emmekä niinkään hetkeen, kun ahdistus on poissa ja tilalla on levollisuus.

Tunteita on helpompi sietää ja ihmetellä, kun huomaa niiden virtaavan luonteen. Tässä harjoituksessa voit harjoittaa hyväksyvää läsnäoloa kulloisessakin tunteessasi.

https://sonjantestisivu.files.wordpress.com/2017/12/mindfulness_harj_012.mp3
Tunnepysäkki - harjoitus
https://sonjantestisivu.files.wordpress.com/2017/12/mindfulness_harj_02.mp3

# data[].attributes.attachment_link.description
Tunnepysäkki on tietoista läsnäoloa ja tunnesäätelytaitoja vahvistava mielen harjoitus. Harjoituksen tavoitteena on tulla tietoisemmaksi tämän hetkisestä tunnetilasta, sen voimakkuudesta ja kehollisesta tuntemuksesta. Harjoituksen toistaminen vahvistaa kykyä ymmärtää ja olla läsnä monenlaisia tunnetiloissa säntäämättä toimimaan tai torjumaan niitä. Harjoitus kestää 9 minuuttia. Meillä on jatkuvasti jokin tunnetila päällä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Opinvoimala on Otavian tuottama verkkoympäristö, joka sisältää opiskelua ja hyvinvointia tukevaa materiaalia.

# data[].attributes.attachment_link.description
Opinvoimala on Otavian tuottama verkkoympäristö, joka sisältää opiskelua ja hyvinvointia tukevaa materiaalia.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hyvä uni tehdään jo päivällä.

Nukkumisen taito on opas itsetuntemukseen ja hyvinvointiin kaikenlaisissa elämäntilanteissa. Hyvässä jaksamisessa ei ole kyse tuurista vaan taidosta.

Jokainen meistä voi kehittää kuormituksen tunnistamista, jaksamisen hallintaa ja nukkumisen taitoa. Tässä kattavassa oppaassa maailman johtaviin unilääkäreihin kuuluva Henri Tuomilehto valmentaa parempaan uneen, palautumiseen ja jaksamiseen. Tuomilehdon opeilla saat päiviisi lisää energiaa, läsnäoloa ja hyvää sykettä ja jaksat keskittyä sinulle tärkeisiin asioihin. Unilääkärin kehittämä 5T-valmennus perustuu tutkitun tiedon lisäksi 15 000 unihäiriöpotilaan kohtaamiseen ja hoitoon. Hyvä uni on supervoimasi!

Unilääkäri, dosentti Henri Tuomilehto on yksi maailman harvoista unihäiriöihin erikoistuneista lääkäreistä. Hänen osaamiseensa luottavat unihäiriöpotilaiden lisäksi sadat yritykset sekä muun muassa Puolustusvoimat ja NHL-joukkue Columbus Blue Jackets. Tuomilehdon ensimmäinen teos Nukkumalla menestykseen on jo klassikko.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nukkumisen taito - Henri Tuomilehto - Audiobook - E-book - BookBeat

# data[].attributes.attachment_link.description
Hyvä uni tehdään jo päivällä. Nukkumisen taito on opas itsetuntemukseen ja hyvinvointiin kaikenlaisissa elämäntilanteissa. Hyvässä jaksamisessa ei ole kyse tuurista vaan taidosta.Jokainen meistä voi kehittää kuormituksen tunnistamista, jaksamisen hallintaa ja ...

# data[].attributes.body
Millaista on elää masennusta? Voiko olla masentunut, vaikka jaksaa käydä töissä tai opiskella, mutta sen jälkeen kotona ei mitään?

Mikä on auttanut, miten toivo on herännyt ja toipuminen käynnistynyt? Onko jotain, mitä voisin tehdä itse kun voimia on tarpeeksi? Entä mitä masennukseen sairastunut olisi toivonut toisilta ihmisiltä?

Masennuksen kokeneet kertovat nyt itse. Kurssia on ollut suunnittelemassa ja sen sisältöä tuottamassa jopa 200 masennukseen sairastunutta ja siitä toipunutta ihmistä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Masennus kuin ikisade? - Itseopiskelu - Mielenterveyden keskusliitto

# data[].attributes.attachment_link.description
Verkkokurssi Oppimisyhteisö Kipinässä. Ihmisille, jotka pohtivat, mistä oma ilottomuus, jaksamattomuus ja ärtymys mahtavat johtua.

# data[].attributes.attachment_link.title
Finch: Self-Care Pet – Google Play ‑sovellukset

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Materiaalit ja koulutukset

Tarjoamme materiaaleja ja koulutuksia eri alojen ammattilaisille, vapaaehtoistyötä tekeville ja kaikille mielenterveydestä kiinnostuneille.

Vahvista mielenterveyttä

Harjoittelemalla voit vahvistaa itseäsi ja mielenterveyttäsi.

# data[].attributes.attachment_link.title
MIELI Suomen mielenterveys ry: kohti parempaa mielenterveyttä

# data[].attributes.attachment_link.description
MIELI Suomen mielenterveys ry vahvistaa kaikkien Suomessa asuvien mielenterveyttä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Haluaisitko edistää omaa hyvinvointiasi liikunnan avulla? Kaipaatko lisää liikettä arkeesi, mutta et tiedä mistä ja miten aloittaa?

# data[].attributes.attachment_link.description
Haluaisitko aloittaa ryhmäliikunnan, mutta yksin tunnille lähteminen tuntuu tylsältä ajatukselta? Kaipaatko lenkkipoluille juttukaveria? Halua…

# data[].attributes.attachment_link.description
Nuoren elo -kurssi soveltuu sinulle, jos olet 16–29 -vuotias ja sinulla on diagnosoitu lievä tai keskivaikea masennus tai ahdistuneisuushäiriö.

# data[].attributes.body
Koetko opinnoissasi yksinäisyyttä, junnaavatko opintosi paikallaan tai kaipaatko muutoin vertaistukea opiskeluarkeen? Vertaismentoroinnin tavoitteena on vahvistaa opiskeluhyvinvointia, lisätä opiskelukykyä sekä edistää yhteisöllisyyden kokemusta. Lisätietoja Vertaismentorointi sivuilla.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A vision board is a collection of images that represent a person's goals, dreams, and aspirations. It serves as a visual reminder of a person's intentions and a source of inspiration and motivation.

Vision boards are often collages that can include photographs, quotations, pictures from magazines, or other visuals that help convey your dreams and goals. They are also sometimes referred to as mood boards or action boards.

They are highly personalized and often focused on a specific theme or period of time. For example, you might create a vision board for your career goals. Or you might make one that centers on what you hope to accomplish over the next year.

You can use a vision board to help keep you focused on your goals. By creating a visual representation of what you hope to achieve, you may feel more motivated to take the steps you need to follow to make that vision a reality.

What Does a Vision Board Do?

Vision boards can help accomplish a number of different things:

Boost Self-Reflection

Vision boards encourage you to think about the things that you really want to achieve in the future. This can not only clarify your goals but help you envision yourself achieving them. These visual reminders also encourage you to self-reflect by asking questions such as, "How much progress am I making toward my goals?" and "Do I still want the things that I've included in my vision board?"

Increase Self-Awareness

A vision board can also be a powerful tool for increasing self-awareness. Because of the visual nature of this tool, it can help you think about your life, goals, and values in new ways.

As you create your vision board, you'll select imagery and words that speak to your aspirations. As you reflect on your choices, you may find it easier to identify the values that are important to who you are.

A vision board can also help you see areas where you might struggle with self-limiting beliefs about yourself and about future success. As you become more aware of negative thoughts or destructive self-talk, you can look for ways to cultivate a more positive mindset.

Clarify Your Goals

Your vision board puts your hopes and dreams in a prominent, visible place so you are regularly reminded of what you are focused on achieving. This can help clarify your biggest goals in life and prioritize the things that are most important.

Motivate and Inspire

One reason why vision boards can be such a powerful tool is because of the constant motivation and inspiration they provide. In addition to offering positive reinforcement in the form of appealing imagery and affirming words, they can also help you to feel a greater sense of purpose.

Reduce Stress

Working toward goals often requires learning new things, having new experiences, and stepping out of your comfort zone. It can be stressful and anxiety-provoking at times, which is why some people might never take the necessary steps to attain their dreams.

A vision board can help relieve some of the stress from this experience by familiarizing you with aspects of the process, helping you to feel more comfortable when you need to do things that are outside of your normal routine.

Gain Greater Perspective

Because a vision board distills what's important to you and what you hope to achieve into a selection of meaningful imagery, you may find it easier to gain some perspective on your life and goals. Sometimes seeing these things in a visual format allows you to step back and view your efforts and plans with greater clarity.

Why Vision Boards Work

Research suggests that the brain tends to assign a higher value to visual imagery than to other types of stimuli. Visual representations tend to be more memorable than words, a phenomenon known as the picture superiority effect. Because of this, the information on your vision board may stick out in your mind more than a collection of goals written on a to-do list.

The problem with vision boards, critics suggest, is that they may stifle growth rather than fuel it. By envisioning your dream future, you might stop working toward it and instead wait for the universe to manifest it into existence.

Types of Vision Boards

There are many different types of theme boards that you can create, but they often fall into one of three main themes.

Goal Boards

This type of vision board is designed to focus on a clear, specific goal. For example, if your goal is to achieve a specific financial goal, such as paying off debt or saving money, your board would focus on this goal.

It might include pictures that offer inspiration, infographics that provide valuable information, quotes to keep you motivated, and even worksheets where you can keep track of your progress visually.

Theme Boards

Theme boards are less specific than goal boards, but they tend to focus on a specific theme in your life that you hope to bring to fruition. For example, your vision board might focus on your New Year's resolutions, your relationship goals, or your academic or professional aspirations. They tend to focus on goals that may be more long-term or on special interests that you want to focus on more in your life.

Reflection Boards

This type of vision board is centered around achieving goals related to inner growth and personal development. They can be a way to learn more about yourself, your goals, and what makes you happy. They can serve to lift your mood or help you to feel more inspired.

For example, if you've been struggling with feeling the Winter blues, you might create a reflection board full of uplifting imagery that helps you feel more joyful and hopeful about the future.

Ideas for Vision Boards

Your vision board will be highly individual, but some general themes or goals you might choose to focus on include:

Professional/career goals

School plans

Athletics

Learning goals

Social activism goals

Health/fitness

Travel inspiration or vacations you want to take

Friends/family/social goals

Romance/love goals

Money goals

Happiness/contentment goals

Hobby-related goals

Reading goals or books you want to read

Meditation/mindfulness goals

Priorities you want to focus on

Big life dreams (Write a book! Move to France! Start a business!)

Benefits of Using a Vision Board for Mental Health

Vision boards may also provide a number of mental health benefits that can potentially boost mood and well-being. There is not a great deal of research specifically on the potential value of vision boards in terms of their efficacy or impact on mental health. However, some evidence suggests that the goal-setting associated with vision boards can have a variety of positive effects.

Goal-setting can improve well-being: Research has shown that engaging in goal-setting actions can play a role in improving wellness. In one study, participants who participated in a goal-setting activity reported higher levels of subjective well-being than participants who had not engaged in the intervention.

Visualizing can increase success: Studies have also found that visualization can be a powerful tool for achievement and performance. For example, research has shown that athletes who visualize themselves performing a task experience real-world improvements in their athletic performance. Repeating the visualization can also improve both physical and psychological reactions in those specific situations.

Foster greater mindfulness: Mindfulness is all about focusing on the present moment and paying attention to how you feel. Creating your vision board can help you become more mindful of the things that are important to you, both in the here and now and in the future. This can be a useful tool for helping you feel more focused and to combat feelings of stress and anxiety.

Greater self-efficacy: Because a vision board is all about what matters to you, you may find that it helps you feel better about yourself and your vision for the future. It can be a useful resource for boosting your faith in your own abilities. Known as self-efficacy, this belief in your capabilities can play an important role in how motivated you are and how hard your work toward achieving your goals.

How to Make Your Own Vision Board

In order to make your own vision board, start by deciding the type of board you want to create and how you want to present it. Some examples of different formats you might utilize for a vision board include:

You might opt to purchase items to create your pinboard, but you can also just use things that you already have. An empty picture frame, a clipboard, posterboard, a large piece of cardboard, or even just a blank section of wall where you can hang visual items can serve as a vision board.

What to Include in a Vision Board

Next, gather materials that you want to include in your vision board. Some sources of imagery might include:

Clippings from magazines, books, or catalogs

Online images printed at home

Old postcards

Posters

Photographs

Printed or handwritten quotes and affirmations

Scrapbook paper, colorful construction paper, cardstock, fabric

Souvenirs

Doodles or original artwork

Handwritten words or affirmations

Printed words, sayings, or quotes

Newspaper clippings

As you put together your vision board, you might find it helpful to create a relaxing, inspiring environment that allows you to focus on your mood and vision. Light some scented candles and play some inspirational music as you spend time creating.

Questions to Ask Yourself

Keeping these things in mind can help you select the visuals, graphics, photos, words, and other elements that are aligned with your hopes and dreams.

It's important to remember that your vision board is just that-a vision of a future that hasn't happened yet. In order to make that dream a reality, you need to commit to taking the steps and doing the work that it will take to make that vision a reality.

Instead of thinking of these boards as mere "visions," it might be more useful to view them as action boards that detail not only what you want, but how you plan to go about achieving it.

# data[].attributes.attachment_link.title
How to Use a Vision Board to Achieve Your Goals

# data[].attributes.attachment_link.description
A vision board is a visual representation of your goals, hopes, and dreams. Learn about how to use a vision board to help transform your aspirations into reality.

# data[].attributes.attachment_link.title
Saatat pilata yöunesi jo päivällä – tässä voit testata, sabotoitko omaa hyvinvointiasi

# data[].attributes.attachment_link.description
Puolet suomalaisista työikäisistä herää joka aamu väsyneenä. Testaa, pilaatko yöunesi omalla tekemiselläsi.

# data[].attributes.body
Tämä verkkosivusto tarjoaa tietoa miesten hyvinvoinnista. Sivuilta lyödät tietoa miesten kokemista haasteista sekä keinoista, jotka ovat auttaneet miehiä jaksamaan vaikeassa elämäntilanteessa. Sivusto sisältää myös harjoituksia, joita voit hyödyntää itsenäisen ajatustyöskentelyn tukena. Sivuston sisällöt perustuvat korkeakouluissa opiskelevien nuorten miesten mielenhyvinvoinnin tukemiseen keskittyvän MiehenTila-hankkeen työhön.

# data[].attributes.body
Vaaditko itseltäsi paljon? Tuntuuko siltä, ettei mikään ole ikinä riittävää? Jos opiskeluarki kääntyy helposti pelkäksi suorittamiseksi tai jos olet huomannut itsessäsi voimakasta vaativuutta, ryhmä saattaa olla juuri sinua varten. Lisätietoja Ryhmät ja työpajat -sivuilla. Ryhmä on suunnattu Oulun yliopiston opiskelijoille.

# data[].attributes.body
Jännittävätkö esitelmät, puheet ja ryhmätilanteet, joissa pitää olla esillä? Neljä kertaa kokoontuva ryhmä on suunnattu esiintymis- ja viestintätilanteita jännittäville opiskelijoille. Osallistujille tarjotaan vapaavalintaisena opintopsykologin yksilökäynti ennen ryhmää. Lisätietoja Ryhmät ja työpajat -sivulla. Ryhmä on suunnattu Oulun yliopiston opiskelijoille.

# data[].attributes.body
Jännittäminen on toiseksi yleisin opiskelijoiden psyykkinen ongelma. Jopa kolmasosa korkeakouluopiskelijoista jännittää esiintymistilanteita. Sosiaalista jännittämistä eli sosiaalisten tilanteiden pelkoa esiintyy noin neljällä prosentilla täysi-ikäisestä väestöstä elämän aikana.

YTHS järjestää kaikenlaisille jännittäjille tarkoitettuja jännittäjäryhmiä palvelupisteissään ympäri Suomea. Ryhmiä suositellaan elämää haittaavan sosiaalisen jännityksen ennaltaehkäisyyn ja hoitoon (Käypä hoito -suositus).

# data[].attributes.body
StressLess-ryhmä on suunnattu opiskelijoille, jotka kamppailevat hankalien ajatusten ja tunteiden sekä stressin kanssa. Valmennus perustuu hyväksymis- ja omistautumisterapiaan (HOT- menetelmään) ja se on varhaisen puuttumisen valmennus.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
StressLess-ryhmä on suunnattu opiskelijoille, jotka kamppailevat hankalien ajatusten ja tunteiden sekä stressin kanssa. Valmennus perustuu hyväksymis- ja omistautumisterapiaan (HOT- menetelmään) ja se on varhaisen puuttumisen valmennus.

Valmennuksessa opiskelija oppii suhtautumaan uudella tavalla vaikeisiin ajatuksiin sekä hyväksymään ja ottamaan vastaan hankaliakin tunteita. Ryhmän tuella opiskelija pääsee etsimään itsensä näköistä elämää ja ottamaan sen suuntaisia askeleita. Opiskelija tutustuu tietoisen läsnäolon mahdollisuuksiin ja harjoittelee näitä taitoja itsenäisesti ryhmätapaamisten välillä.

Tätä Stressless-taitovalmennuksessa harjoitellaan

tietoinen läsnäolo

hankaliin ajatuksiin ja tunteisiin suhtautuminen

hyväksynnän ja muutoksen tasapaino

arvotyöskentely

Näin Stressless-taitovalmennus toteutetaan

8-12 hengen ryhmässä, jota ohjaa kaksi YTHS:n terveydenhuollon ammattilaista.

Taitovalmennus koostuu 8 ryhmäkerrasta. Kullakin ryhmätapaamisella esitellään uusi teema ja siihen liittyvät välitehtävät.

Tapaamiset ovat pääsääntöisesti viikon välein. Yhden tapaamisen kesto on 1,5h.

Ryhmiä järjestetään opiskelupaikkakunnilla kokoontuvina.

Sopisiko Stressless-taitovalmennus juuri sinulle?

Stressless-taitovalmennus on sopivaa varhaisena tukena, se ei ole terapiaa eikä psykiatrista hoitoa. Aiempaa kokemusta tietoisuustaitojen harjoittamisesta ei tarvitse olla.

Pystyt sitoutumaan ryhmätapaamisiin osallistumiseen ja välitehtävien tekemiseen tapaamisten välillä.

Näin pääset mukaan Stressless-taitovalmennukseen

Katso paikkakuntakohtaisista tiedoista alla, milloin seuraava StressLess -taitovalmennus toteutetaan opiskelupaikkakunnallasi. Jos sinulla on jo kontakti YTHS:llä, ota Stressless-taitovalmennus puheeksi vastaanotolla. Muussa tapauksessa ota yhteyttä puhelimitse tai SelfChatissä. Tsekkaa myös kaikille avoin StressLess-ryhmävalmennus!

Espoo, Otaniemi
Lähiryhmä alkaa 21.9.2022 klo 13.00-15.00

Helsinki, Töölö
Lähiryhmä alkaa 6.9.2022 klo 13.00-15.00

Helsinki, Töölö
Lähiryhmä alkaa 5.10.2022 klo 9.00-11.00

Helsinki, Töölö
Lähiryhmä alkaa 3.10.2022 klo 13.00-15.00

Helsinki, Töölö
Lähiryhmä alkaa 30.11.2022 klo 13.30-15.00

Helsinki, Töölö
Etäryhmä alkaa 14.11.2022 klo 13.00-14.30

Joensuu
Lähiryhmä alkaa 5.10.2022 klo 9.30-11.00

Kuopio
Lähiryhmä alkaa 29.8.2022 klo 14.00

Rovaniemi ja Oulu
Etäryhmä alkaa 29.8.2022 klo 13.00-15.00

Tampere
Lähiryhmä alkaa 22.9.2022 klo 14.30-16.00

Tampere
Lähiryhmä alkaa 25.10.2022 klo 13.15

Turku
Lähiryhmä alkaa 22.9.2022 klo 12.30

# data[].attributes.attachment_link.description
StressLess-ryhmä on suunnattu opiskelijoille, jotka kamppailevat hankalien ajatusten ja tunteiden sekä stressin kanssa. Valmennus perustuu hyväksymis- ja omistautumisterapiaan (HOT- menetelmään) ja se on varhaisen puuttumisen valmennus. Valmennuksessa opiskelija oppii suhtautumaan uudella tavalla vaikeisiin ajatuksiin sekä hyväksymään ja ottamaan vastaan hankaliakin tunteita. Ryhmän tuella opiskelija pääsee etsimään itsensä näköistä elämää ja ottamaan sen suuntaisia askeleita.

# data[].attributes.headline
Helping others cope in a crisis situation

# data[].attributes.subject
Helping others cope in a crisis situation

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Anyone can offer psychological first aid and help another person cope after a traumatic event.

A shock can be caused e.g. by divorce, serious illness, accident, death of a loved one or experiencing violence.

Psychological first aid means listening to the person in crisis, being a calming presence and guiding to additional help as needed. It has benefits both during the event and for a long time after it.

The person you help feels seen and heard and is assured that they do not need to cope with the situation alone.

Recognise the situation and crisis reactions

People react to traumatic events differently and at different times. The strength of reactions does not necessarily correspond with the need for aid.

By recognising the most common crisis reactions, you can better understand the behaviour of a person in a crisis and can lead them to professional help as needed.

If you are unsure whether a person needs or wants help, you can ask considerately. Often just being present and listening actively are enough.

How to help someone facing a crisis

Make sure that the environment is calm and safe.

Listen to the other person, be there for them.

Do not pressure them to describe the event in detail or analyse the events.

Accept their emotional reactions without judgement even when you find them difficult to understand.

Do not fill the space with your experiences, when offering support to others.

Help keep everyday routines going: you can help e.g. with shopping or childcare. But do not do everything for the other person.

Remember to eat, sleep and exercise.

Talk about the help available and support them in seeking help from loved ones or health care services as needed.

When to seek professional help?

People may need help processing their crisis reactions even a long time after a traumatic event.

Help people seek professional help if

They are constantly anxious, depressed or stressed.

They constantly suffer from insomnia or sleep restlessly.

Difficulties concentrating impact their everyday life.

They have trouble with everyday routines: they cannot eat, they repeatedly skip washing themselves or cannot take care of their loved ones.

They have trouble working or studying.

They have unexplained physical symptoms.

They have no one to talk to.

Their relationships suffer or they withdraw from others.

They behave erratically or easily lose their temper.

They have had mental health issues or medication before the traumatic event and feel that they need help.

They have lost their will to live.

They are using too much drugs or alcohol.

They talk about self-harm, suicide or harming others.

You can seek professional help through your local health centre, occupational health care or student welfare services. Various telephone and chat support services also offer discussion support.

Take care of your own coping

A crisis situation stirs emotions in the helper as well. Therefore, it is important that you recognise your own reactions and take care of your well-being.

Taking care of your own well-being is not selfish, but the responsible thing to do.

Observe your emotions. Rest and take breaks.

Remember that you do not need to nor can you solve the situation of another person alone or on their behalf. Identify the limits of your skills and coping, and lead the person you are helping to additional help as needed.

Also, get help for yourself should you need to.

# data[].attributes.attachment_link.title
How to help another person cope in a crisis

# data[].attributes.attachment_link.description
Anyone can offer psychological first aid and help another person cope after a traumatic event.

# data[].attributes.headline
Näin autat toista selviytymään kriisistä

# data[].attributes.subject
Näin autat toista selviytymään kriisistä

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kuka tahansa voi antaa henkistä ensiapua ja auttaa toista ihmistä selviytymään järkyttävän tapahtuman jälkeen.

Järkytyksen voi aiheuttaa esimerkiksi ero, vakava sairastuminen, onnettomuus, läheisen kuolema tai väkivallan kohteeksi joutuminen.

Henkinen ensiapu tarkoittaa kriisissä olevan ihmisen kuuntelemista, rauhoittavaa läsnäoloa ja tarvittaessa ohjaamista lisäavun piiriin. Siitä on hyötyä sekä tapahtuman sattuessa että pitkään sen jälkeen.

Auttamasi ihminen kokee tulevansa nähdyksi ja kuulluksi ja saa varmuuden siitä, että hänen ei tarvitse selviytyä tilanteesta yksin.

Tunnista tilanne ja kriisireaktiot

Ihmiset reagoivat järkyttäviin tilanteisiin eri tavoin ja eri aikaan. Reaktioiden voimakkuus tai vähäisyys ei välttämättä suoraan kerro avun tarpeesta.

Tunnistamalla yleisimmät kriisireaktiot ymmärrät paremmin kriisin kohdanneen ihmisen käyttäytymistä ja osaat tarvittaessa ohjata hänet ammattiavun piiriin.

Jos et tiedä, tarvitseeko tai haluaako ihminen apua, voit hienotunteisesti kysyä asiaa. Usein pelkkä läsnäolo ja aktiivinen kuunteleminen riittävät.

Näin autat kriisin kohdannutta

Varmista, että ympäristö on rauhallinen ja turvallinen.

Kuuntele toista, ole hänelle läsnä.

Älä painosta kuvailemaan tapahtunutta yksityiskohtaisesti tai analysoimaan tapahtumia.

Hyväksy toisen ihmisen tunnereaktiot tuomitsematta, vaikka sinun olisikin vaikea ymmärtää niitä.

Älä täytä tilaa omilla kokemuksillasi, kun tuet toista.

Anna apuasi arjen sujuvuuteen: auta esimerkiksi kaupassa käymisessä tai lastenhoidossa. Älä kuitenkaan tee kaikkea toisen puolesta.

Muista syöminen, nukkuminen ja liikkuminen.

Kerro saatavilla olevasta avusta ja tarvittaessa auta hakemaan apua esimerkiksi läheisiltä tai terveydenhuollosta.

Milloin kannattaa hakea ammattiapua?

Ihminen voi tarvita apua kriisireaktioidensa käsittelyyn, vaikka järkyttävästä tapahtumasta olisi kulunut jo kauan.

Auta ihmistä hakemaan ammattiapua, jos

Hän on jatkuvasti ahdistunut, masentunut tai jännittynyt.

Unettomuus tai katkonainen uni on jatkuvaa.

Keskittymisvaikeudet häiritsevät arkea.

Arjessa toimiminen ei onnistu: ihminen ei esimerkiksi pysty syömään, peseytyminen jää toistuvasti väliin tai hän ei pysty huolehtimaan läheisistään.

Työnteko tai koulunkäynti ei suju.

Hänellä ilmenee fyysisiä oireita, joihin ei löydy syytä.

Hänellä ei ole ketään, jolle puhua.

Ihmissuhteet kärsivät tai ihminen eristäytyy.

Hän käyttäytyy arvaamattomasti tai menettää helposti itsehillintänsä.

Hänellä on ollut mielenterveyden häiriö tai lääkitys ennen järkyttävää tapahtumaa ja hän kokee tarvitsevansa apua.

Hän on kadottanut elämänhalunsa.

Hän käyttää liikaa lääkkeitä tai alkoholia.

Hän puhuu itsetuhoisuudesta, itsemurhasta tai muiden vahingoittamisesta.

Apua voi hakea esimerkiksi oman paikkakunnan terveyskeskuksesta, työterveyshuollosta tai koulun tai oppilaitoksen terveydenhuollosta. Myös erilaiset auttavat puhelin- ja chatpalvelut tarjoavat keskusteluapua.

Huolehdi omasta jaksamisestasi

Kriisitilanne herättää tuntemuksia myös auttajassa. Siksi on tärkeää, että tunnistat omat reaktiosi ja pidät huolta hyvinvoinnistasi.

Omasta hyvinvoinnista huolehtiminen ei ole itsekkyyttä, vaan vastuullisuutta.

Tarkkaile tuntemuksiasi. Lepää ja pidä taukoja.

Muista, ettei sinun tarvitse etkä voi ratkaista toisen ihmisen tilannetta yksin tai hänen puolestaan. Tunnista osaamisesi ja jaksamisesi rajat ja ohjaa autettava tarvittaessa lisäavun piiriin.

Hae tarvittaessa apua myös itsellesi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Näin autat toista selviytymään kriisistä

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuka tahansa voi antaa henkistä ensiapua ja auttaa toista ihmistä selviytymään järkyttävän tapahtuman jälkeen.

# data[].attributes.attachment_link.description
On tärkeää harjoitella myötätuntoa itseään kohtaan. Jokainen meistä ansaitsee hyvän ja mielekkään elämän.

# data[].attributes.attachment_link.description
Opinvoimala on Otavian tuottama verkkoympäristö, joka sisältää opiskelua ja hyvinvointia tukevaa materiaalia.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tiesitkö, että jo pelkästään oleileminen luonnossa alentaa verenpainetta, lievittää stressiä ja kohentaa mielialaa? Tähän ohjelmaan on koottu tietoa luonnon merkityksestä hyvinvoinnille.

# data[].attributes.attachment_link.title
Opintopsykologien tietoisku: Stop stressille – Näin selviät kiirehuipusta

# data[].attributes.body
Kurssi on tarkoitettu Oulun yliopiston opiskelijoille

# data[].attributes.attachment_link.description
IH Oulu is a venue at BusinessAsema that gathers different guidance services under the same roof. Services are targeted for international newcomers and immigrants, and also companies planning to recruit international people. At our premises you can get help to questions concerning working, entrepreneurship or studying.

# data[].attributes.attachment_link.title
So, You're Having an Anxiety Attack (The Calm-Down Method for Stopping Anxiety Attacks)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Dr. Russ Harris - Acceptance Commitment Therapy

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Opiskelu-uupumuksen ehkäisyn omahoito-ohjelmasta saat tietoa uupumuksesta sekä välineitä sen ennaltaehkäisyyn ja hoitoon.

Onko tämä omahoito-ohjelma minua varten?

Tämä omahoito-ohjelma on tarkoitettu ensisijaisesti tilanteisiin, jossa tunnistat itsessäsi uupumukseen viittavia merkkejä, mutta pystyt vielä suoriutumaan koulunkäynnistä tai opinnoistasi. Ohjelmaa voi kuitenkin hyödyntää muun hoidon tukena myös vakavammissa tilanteissa.

Oma epäilyksesi uupumisesta on riittävä syy aloittaa ohjelma.

Tämä omahoito-ohjelma on toteutettu yhteistyöprojektina.
Yhteistyöorganisaatiot: Mikkelin kaupungin liikelaitos Otavia/ Opinvoimala.fi ja HUS psykiatria.

1. MISTÄ ON KYSE?

Ensimmäisessä osiossa saat tietoa opiskelu-uupumuksesta.

Opit tunnistamaan, milloin on kyse opiskelu-uupumuksesta. Voit arvioida kokemasi kuormituksen määrää.

Saat tietoa stressistä ja vireystilojen vaihtelusta. Saat myös tietoa uupumuksen ehkäisystä ja hoidosta.

2. TYÖKALUJA

Harjoitukset ovat ohjelman ydin. Niiden kautta pääset kartoittamaan ja miettimään ratkaisuja omaan tilanteeseesi.

Uupumus on monitahoinen ongelma, joka voi johtua eri syistä. Siksi sen hoitaminen edellyttää erilaisia lähestymistapoja.

Tässä osiossa pääset pureutumaan uupumuksen syihin ja lievityskeinoihin kolmen lähestymistavan kautta:

Rauhoittuminen ja tietoisuustaidot

Arjen tasapainottaminen

Itsetuntemus ja minäsuhde

3. EVÄITÄ JATKOON

Viimeisessä osiossa suuntaat mieltä kohti tulevaa.

Löydät myös linkkejä hyödyllisiin palveluihin sekä muihin Mielenterveystalon sisältöihin, jotka saattavat kiinnostaa sinua.

sisältää tietoa ja harjoituksia, jotka auttavat arjessa ja oireiden hallinnassa

Missä vain, milloin vain

Harjoitukset ovat saatavillasi aina, kun sinulla on aikaa, ja materiaaleihin pääset käsiksi kellon ympäri paikasta riippumatta. Vietä vaikka kahvitauon mittainen hetki tietokoneella tankaten tietoa aiheesta.

Ohjelman läpikäyntiin kuluu kaikkinensa useampi tunti. Koko ohjelmaa ei kuitenkaan tarvitse käydä läpi yhdellä kerralla. Voit halutessasi keskittyä vain niihin osiin, jotka koet mielenkiintoisimmiksi ja omaan tilanteeseesi sopivimmiksi.

Voit oppia keinoja hyvinvointisi tukemiseen

Mielenterveystalon ohjelmista löydät tietoa siitä, miten voit pienillä tietoisilla muutoksilla parantaa elämänlaatuasi. Pienilläkin asioilla voi olla iso vaikutus.

Arjen hyvinvoinnilla on vahva yhteys mielen hyvinvointiin. Kun voi hyvin, sujuu arkikin ilman suuria ponnisteluja.

# data[].attributes.attachment_link.description
Huolestuttaako jaksaminen opinnoissa? Ovatko jaksamisesi rajat ehkä jo tulleet vastaan?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Welcome to the Self-Compassion Test!
Please read each statement carefully before answering. To the left of each item, indicate how often you behave in the stated manner, using the following scale:

Self-Compassion Test Score interpretations:

Average overall self-compassion scores tend to be around 3.0 on the 1-5 scale, so you can interpret your overall score accordingly.
As a rough guide:1-2.5 for your overall self-compassion score indicates you are low in self-compassion.
2.5-3.5 indicates you are moderate.
3.5-5.0 means you are high.

Remember that higher scores for the Self-Judgment, Isolation, and Over-Identification subscales indicate less self-compassion, while lower scores on these dimensions are indicative of more self-compassion (these subscales are automatically reverse-coded when your overall self-compassion score is calculated.)
Here are some self-compassion practices you can try now.

# data[].attributes.attachment_link.description
Welcome to the Self-Compassion Test! Please read each statement carefully before answering. To the left of each item, indicate how often you behave in the stated manner, using the following scale: ...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Oppaat eri tilanteisiin
Rikosuhripäivystyksen oppaat ja ohjeet

Videoita Rikosuhripäivystyksen sivuilla mm. Uskallanko puhua väkivallasta, Väkivallasta perheessä saa puhua, Sopiiko tämä käytös kouluun, Vanhemmat nuoren rikoksen uhrin tukena, Kaveri seksuaalirikoksen uhrin tukena, Tunnistatko väkivallan, Rikosprosessi.

Äkillisesti kuolleen henkilön läheisten tukeminen -hoitosuositus, joka on tarkoitettu valtakunnalliseksi ohjeistukseksi sosiaali- ja terveydenhuollon ammattihenkilöstölle (mm. ensihoitajat, lääkärit, hoitajat), muille äkillisesti kuolleen ihmisen läheisiä kohtaavalle ammattihenkilöstöille (palo- ja pelastuslaitoksen henkilöstö, kirkon työntekijät, poliisit), vapaaehtoisjärjestöille (vapaaehtoistuki ja vertaistuki) sekä psykososiaalista tukea antaville moniammatillisille auttajaryhmille (esim. kriisiryhmät).

Isot tunteet tulevat ja menevät- kirjassa opetetaan lapsille pelon ja traumaattisten tapahtumien jälkeisistä normaaleista kehon reaktioista; taistele, pakene ja jähmety sekä yksinkertaisia tunteidensäätelytaitoja reaktioiden hallitsemiseksi.

Miten tukea lasta ja nuorta, kun läheinen on kuollut? Opas läheisille sekä perheiden parissa työskenteleville (2022)
Toimintaohje lapsen seksuaalisen hyväksikäytön ja pahoinpitelyn tutkimiseen ja hoitoon Keski-Suomessa
Itsetuhoisuus ja läheisen itsemurha ( ja Surunauha ry)
Surevan kohtaaminen
Surevan kohtaaminen -hanke on koostanut tietopaketit:
Lisätietoja Keski-Suomen hyvinvointialueen palveluista sekä lomakkeita mm. Kotikuntasi toimipisteet, puhelinnumerot sekä verkkoasioinnit Keski-Suomen hyvinvointialueella Huoli lähimmäisestä Keski-Suomen hyvinvointialueella mm. lisätiedot huoli-ilmoituksesta sekä lastensuojeluilmoituksesta
Henkilökohtainen turvasuunnitelma väkivallan ennakointi/uhka -lomake

Lomakkeet väkivallan kirjaamiseen sekä kartoittamiseen ammattilaisen tueksi
THL:n verkkokoulut:
Verkkokouluista lisätiedot: tästä

Sukupuolistuneen väkivallan kohtaaminen kouluissa -verkkokoulu on suunnattu opetus- ja kasvatus- sekä sosiaali- ja terveysaloille. Se sopii sekä opiskelijoille että nuorten parissa jo työskenteleville. Koulutuksen kohderyhmänä ovat erityisesti yläkouluissa ja toisella asteella työskentelevät opettajat ja muut ammattilaiset. Tavoitteena on lisätä tietoisuutta nuoriin kohdistuvasta sukupuolistuneesta väkivallasta ilmiönä, sekä antaa välineitä väkivallan tunnistamiseen, ennaltaehkäisyyn ja puuttumiseen.

Lapsiin kohdistuva väkivalta -verkkokoulu sisältää osiot: Lapseen kohdistuva väkivalta ilmiönä, Väkivallan seuraukset lapselle, Tunnistaminen ja toimiminen sekä Miten tukea väkivaltaa kokenutta lasta arjessa?

Itsemurhien ehkäisy -verkkokoulu tukee ammattilaisten osaamista itsetuhoisen ihmisen kohtaamisessa, itsemurhavaaran tunnistamisessa ja puheeksi otossa sekä jatkohoidon suunnittelussa. Lisätiedot:

Suojele lasta -verkkokoulutus on tarkoitettu kaikille lapsia ja perheitä työssään kohtaaville. Lisätiedot:

Puutu väkivaltaan -verkkokoulutus on tehty ammattilaisille, jotka kohtaavat työssään lähisuhdeväkivaltaa kokeneita. Koulutus on suunnattu ensisijaisesti sosiaali- ja terveydenhuollon ammattilaisille sekä poliiseille. Lisätiedot:

# data[].attributes.attachment_link.title
Oppaat eri tilanteisiin - Kriisikeskus Mobile

# data[].attributes.attachment_link.description
Rikosuhripäivystyksen oppaat ja ohjeet Videoita Rikosuhripäivystyksen sivuilla mm. Uskallanko puhua väkivallasta, Väkivallasta perheessä saa puhua, Sopiiko tämä käytös kouluun, Vanhemmat nuoren rikoksen uhrin tukena, Kaveri seksuaalirikoksen uhrin tukena, Tunnistatko väkivallan, Rikosprosessi. Äkillisesti kuolleen henkilön läheisten tukeminen -hoitosuositus, joka on tarkoitettu valtakunnalliseksi ohjeistukseksi sosiaali- ja terveydenhuollon ammattihenkilöstölle (mm.

# data[].attributes.attachment_link.description
Henkisen tuen perusesite Punaiselta Ristiltä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mielenvireys ry on Oulun alueella toimiva, vuonna 1970 perustettu mielenterveysyhdistys, joka tarjoaa monipuolista ryhmä- ja koulutustoimintaa.

Toimintaan kuuluu muun muassa erilaisia kursseja, koulutuksia, ryhmätoimintaa sekä retkiä ja tapahtumia, jotka tarjoavat mukavaa yhdessä tekemistä, uusia kokemuksia ja uuden oppimista.

Mielenvireys ry:llä on Oulun keskustassa kodikas kohtaamispaikka, jossa yhdistyksen eri tapahtumat ja kurssit pääasiassa järjestetään. Kaikki yhdistyksen toiminnasta kiinnostuneet ovat tervetulleita tutustumaan Mielenvireyden toimintaan.

Lataa Mielenvireyden sähköinen jäsentiedote tästä

# data[].attributes.attachment_link.title
Mielenvireys ry, Oulu | Vuonna 1970 perustettu mielenterveysyhdistys

# data[].attributes.attachment_link.description
Mielenvireys ry on Oulun alueella toimiva, vuonna 1970 perustettu mielenterveysyhdistys, joka tarjoaa monipuolista ryhmä- ja koulutustoimintaa.

# data[].attributes.body
Omahoito-ohjelmien avulla voit parantaa hyvinvointiasi silloin, kun sinulla on huoli mielenterveydestäsi tai lieviä oireita.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Omahoito-ohjelmien avulla voit parantaa hyvinvointiasi silloin, kun sinulla on huoli mielenterveydestäsi tai lieviä oireita.

Mikä omahoito-ohjelma sopii minulle?

Mielenterveystalosta löytyy omahoito-ohjelmia oireisiin, elämäntilanteisiin ja mielen hyvinvointiin. Tarjonnasta löytyy myös erikseen omahoito-ohjelmia eri kohderyhmille.

Mitä omahoito-ohjelmat ovat?

Omahoito-ohjelmat ovat asiantuntijoiden laatimia kokonaisuuksia, joiden avulla saat tukea tilanteeseesi. Niihin voi tutustua kuka tahansa, jota kiinnostaa oman mielenterveyden parantaminen.

Voit käyttää omahoito-ohjelmaa

iästä riippumatta

kellonajasta riippumatta

ilmaiseksi

riippumatta siitä, onko sinulla diagnoosia vai ei

nimettömästi ja kirjautumatta

itsenäisesti tai muun hoidon ohella

Klikkaa painiketta ja hyväksy analytiikkaevästeet katsellaksesi upotettua YouTube-videota

Muuta evästeasetuksia

# data[].attributes.attachment_link.description
Omahoito-ohjelmien avulla voit parantaa hyvinvointiasi silloin, kun sinulla on huoli mielenterveydestäsi tai lieviä oireita.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kirkon Walk in -terapia on suunnattu 16–29-vuotiaille, ja sen tarkoitus on antaa apua mielen hyvinvoinnin tueksi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yksinäisyys koskettaa montaa opiskelijaa. Joka neljäs opiskelija kokee yksinäisyyttä ja lähes 30 % opiskelijoista ei koe kuuluvansa mihinkään opintoihin liittyvään ryhmään. Yli puolet opiskelijoista kokee joskus yksinäisyyttä. (Korkeakouluopiskelijoiden terveys- ja hyvinvointitutkimus 2021)

Yksinäisyys ei ole mikään pikku juttu. Pitkittyessään yksinäisyys vaikuttaa esimerkiksi koettuun hyvinvointiin ja terveydentilaan, opiskelumotivaatioon ja opintojen keskeyttämisriskiin. Opiskelijat tarvitsevat tukeamme yksinäisyyden vähentämiseksi

Yksinäisyystyö korkeakouluissa -hankkeen (2022-2024) tavoitteena on vähentää opiskelijoiden kokemaa yksinäisyyttä ja lisätä opiskelijoiden parissa toimivien valmiuksia ja osaamista kohdata yksinäisyyttä kokevia opiskelijoita. Hankkeemme on valtakunnallinen ja toimintamme on avointa kaikkien korkeakoulujen opiskelijoille sekä opiskelijoiden parissa toimiville. Hankkeen toteuttavat yhteistyössä Nyyti ry sekä HelsinkiMissio.

Toimintamme opiskelijoille:

Tarjoamme yksinäisyyttä kokeville opiskelijoille tukea yksinäisyyden vähentämiseen:

Yksilöllistä keskustelutukea ammattilaisen kanssa yhdistettynä itsenäiseen työkirjatyöskentelyyn - saatavilla jo nyt! Pääset varmaan itsellesi ajan HelsinkiMission verkkopalvelusta.. Halutessasi voit tutustua jo nyt Yksinäisyys-työkirjaan.

Ryhmämuotoista vertaistukea yksinäisyyden vähentämiseen muiden opiskelijoiden kanssa - vertaisryhmät alkavat syyskuussa 2022. Lue lisää ryhmistä verkkosivuiltamme tai ilmoittaudu suoraan mukaan ilmoittautumislomakkeen kautta!

Oma-apuverkkokurssia itsenäiseen työskentelyyn yksinäisyyden vähentämiseksi - saatavilla vuoden 2023 aikana

Kaikki toimintamuotomme ovat yhdenvertaisesti saavutettavia asuinpaikasta riippumatta verkon välityksellä.

Toimintamme opiskelijoiden parissa toimiville:

Tarjoamme opiskelijoiden parissa toimiville menetelmäkoulutuksia ja puheeksiottokoulutuksia, joiden kautta valmiudet ja osaaminen kohdata yksinäisyyttä korkeakouluissa lisääntyvät.

Jo nyt voimme kouluttaa opiskelijoiden parissa toimivia yksilölliseen keskustelutukeen ja työkirjatyöskentelyyn perustuvan toimintamalliin ja sen käyttöönottamiseen osaksi omaa opiskelijoille kohdentuvaa toimintaa. Lisäksi voimme pitää puheeksiottokoulutuksia laajoillekin toimijajoukoille.

Kiinnostuitko tilaamaan puheeksiottokoulutuksen tai menetelmäkoulutuksen organisaatiollenne? Ole yhteydessä: annina.lindberg@nyyti.fi, p. 050 341 7473

Jatkossa tulemme tarjoamaan menetelmäkoulutuksia myös ryhmämuotoisen ja vertaistukeen pohjautuvan toiminnan toteuttamiseen. Kerromme näistä mahdollisuuksista lisää jatkossa.

Toimimme yhteistyössä

Hankkeemme yhteistyökumppaneita ovat

Mielellään teemme yhteistyötä niin opiskelijoiden, opiskelijoiden parissa toimivien kuin laajemmaltikin eri tahojen kanssa opiskelijoiden yksinäisyyden vähentämiseksi. Tulemmekin mielellämme puhumaan aiheesta esimerkiksi erilaisiin hyvinvointitapahtumiin, luennoille ja työpajoihin, podcasteihin ja medioihin.

Sosiaali- ja terveysministeriö tukee hanketta Veikkauksen tuotoilla.

# data[].attributes.attachment_link.title
Yksinäisyystyö korkeakouluissa -hanke - Nyyti ry

# data[].attributes.attachment_link.description
Yksinäisyys koskettaa montaa opiskelijaa. Joka neljäs opiskelija kokee yksinäisyyttä ja lähes 30 % opiskelijoista ei koe kuuluvansa mihinkään opintoihin liittyvään ryhmään. Yli puolet opiskelijoista kokee joskus yksinäisyyttä. (Korkeakouluopiskelijoiden terveys- ja hyvinvointitutkimus 2021) Yksinäisyys ei ole mikään pikku juttu. Pitkittyessään yksinäisyys vaikuttaa esimerkiksi koettuun hyvinvointiin ja terveydentilaan, opiskelumotivaatioon ja opintojen keskeyttämisriskiin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Palveluvalikoimaan valtakunnallisesti kuuluvia mielenterveystyön ryhmiä ovat Depressiokoulu, Jännittäjäryhmä sekä Stressless-taitovalmennusryhmä. Näiden lisäksi palvelupisteissä voi olla tarjolla myös muita ryhmiä. Mielenterveystyön ryhmiin osallistumisesta sovit ammattilaisen kanssa hoitosuunnitelman tekemisen yhteydessä.

YTHS:n ryhmätoiminta on käytännönläheistä. Osallistujat saavat niissä tietoa mielenterveysongelmiin liittyen, oppivat itsehoitotaitoja sekä saavat tukea ja oppivat myös muilta samantyyppisestä ongelmasta kärsiviltä. Työskentelyn painopiste on taitojen harjoittelussa. Kukin osallistuja jakaa ryhmässä omia kokemuksiaan haluamassaan laajuudessa. Ryhmään osallistujia sitoo luottamuksellisuus ryhmässä käytyihin keskusteluihin liittyen.

Ryhmien tiedot päivitetään tälle sivulle syys- ja kevätlukukauden alussa, ks. alta. Lisätietoja ryhmistä saat omasta palvelupisteestäsi.

Keväällä 2021 järjestettävät Depressiokoulut

Helsinki-Töölö, ryhmä etänä tai läsnä

Lahti, ryhmä etänä tai läsnä

Lappeenranta, ryhmä etänä tai läsnä

Turku, ryhmä etänä tai läsnä

Vaasa, ryhmä etänä tai läsnä

Tampere, ryhmä etänä tai läsnä

Seinäjoki, ryhmä etänä tai läsnä

Joensuu, ryhmä etänä tai läsnä

Oulu, etäryhmä

Rovaniemi, ryhmä etänä tai läsnä

Keväällä 2021 järjestettävät StressLess-ryhmät

Helsinki-Töölö, ryhmä etänä tai läsnä

Lahti, ryhmä etänä tai läsnä

Lappeenranta, ryhmä etänä tai läsnä

Turku, ryhmä etänä tai läsnä

Vaasa, ryhmä etänä tai läsnä (suomeksi)

Tampere, ryhmä etänä tai läsnä

Jyväskylä, ryhmä etänä tai läsnä

Joensuu, ryhmä etänä tai läsnä

Oulu, etäryhmä

Rovaniemi, ryhmä etänä tai läsnä

Valtakunnallisesti, etäryhmä

Keväällä 2021 järjestettävät Jännittäjäryhmät

Helsinki-Töölö, ryhmä etänä tai läsnä

Lappeenranta, ryhmä etänä tai läsnä

Turku, ryhmä läsnä

Vaasa, ryhmä läsnä (ruotsiksi!)

Tampere, ryhmä etänä tai läsnä

Jyväskylä, ryhmä etänä tai läsnä

Kuopio, ryhmä etänä tai läsnä

Joensuu, ryhmä etänä tai läsnä

# data[].attributes.attachment_link.description
Palveluvalikoimaan valtakunnallisesti kuuluvia mielenterveystyön ryhmiä ovat Depressiokoulu, Jännittäjäryhmä sekä Stressless-taitovalmennusryhmä. Näiden lisäksi palvelupisteissä voi olla tarjolla myös muita ryhmiä. Mielenterveystyön ryhmiin osallistumisesta sovit ammattilaisen kanssa hoitosuunnitelman tekemisen yhteydessä. YTHS:n ryhmätoiminta on käytännönläheistä. Osallistujat saavat niissä tietoa mielenterveysongelmiin liittyen, oppivat itsehoitotaitoja sekä saavat tukea ja oppivat myös muilta samantyyppisestä ongelmasta kärsiviltä.

# data[].attributes.body
Yliopistopastorit tarjoavat kriisiapua. Katso lisätietoja täältä

University chaplains offer help to crise situation. Look more information from here

# data[].attributes.headline
Oulun sosiaali  ja kriisipäivystys / social services

# data[].attributes.subject
Oulun sosiaali  ja kriisipäivystys / social services

# data[].attributes.body
Katso lisätietoja täältä
You can contact Oulu social services if you have a sudden crisis.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sosiaalipäivystys on avoinna ympäri vuorokauden. Palvelut ovat maksuttomia. Apua voi hakea asiakas itse, läheinen, ystävä tai viranomainen.

Sosiaali- ja kriisipäivystykseen voi ottaa yhteyttä
- jos sinulla on huoli, että lapsi jää ilman asianmukaista hoitoa
- jos alaikäinen on päihtyneen seurassa tai on itse päihtynyt
- jos alaikäinen on rikoksentekijä
- perhe- ja lähisuhdeväkivaltatilanteissa
- jos sinulla on huoli vanhuksen tai vammaisen henkilön selviytymisestä, esimerkiksi omaishoitajan sairastuessa

Voit soittaa myös vakavassa kriisitilanteessa
- väkivallan tai vakavan rikoksen kohteeksi joutuminen
- läheisen äkillinen kuolema tai itsemurhayritys
- onnettomuus, esimerkiksi tulipalo
- vakava läheltä piti -tilanne

Sosiaali- ja kriisipäivystys antaa viranomaisille konsultaatio- ja virka-apua virka-ajan ulkopuolella.

# data[].attributes.attachment_link.description
Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialueen sosiaali- ja kriisipäivystys antaa kriisiapua ja auttaa kiireellisessä sosiaalisen avun tarpeessa.

# data[].attributes.attachment_link.title
5 Minute Grounding GUIDED MEDITATION - Reduce Anxiety and Stress - Mini-Meditation

# data[].attributes.attachment_link.title
Box breathing relaxation technique: how to calm feelings of stress or anxiety

# data[].attributes.body
Tee testi itsemyötätunnosta

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Muuta itsekritiikki itseluottamukseksi ja hyvinvoinniksi.

​Kamppailetko kuormittavan itsekritiikin kanssa? Onko mielessäsi ankara ääni, joka nalkuttaa päivästä toiseen? Vaaditko itseltäsi enemmän kuin pystyt tekemään vuorokauden sisällä? Painostaako?

Irti itsekritiikistä antaa sinulle konkreettisia näkökulmia, neuvoja ja käytännöllisiä harjoituksia, joiden avulla pystyt irrottautumaan kahlitsevasta kriittisyydestä itseäsi kohtaan. Kun opit vapautumaan itsekritiikistä, saat rohkeutta tehdä uusia valintoja, jotka tuovat mukanaan iloa, tyytyväisyyttä ja itseluottamusta. Irti itsekritiikistä on jatkoa ensimmäiselle teokselleni Itsemyötätunto, joka oli ensimmäinen suomalainen kirja itsemyötätunto-aiheesta.

Kirjan sisältö pohjautuu ensisijaisesti myötätuntokeskeisen psykoterapian menetelmiin, uusiin tutkimustuloksiin ihmismielestä sekä asiakkaideni kokemuksista siitä, mikä on ollut heille auttavaista.

Kirjaan kuuluu myös materiaalipankki jossa on ohjattuja harjoituksia ja lomakkeita. Voit ladata niitä itsellesi tästä.

Kirjan tiedot:
Kustantaja: Tammi
Julkaisu: Tammikuu 2018 (Kirja)
Kategoria: Tietokirjallisuus, Kasvatus ja käytännön psykologia
​Kirjastoluokka: 14.4
ISBN: 9789513197988

# data[].attributes.attachment_link.description
Muuta itsekritiikki itseluottamukseksi ja hyvinvoinniksi. ​Kamppailetko kuormittavan itsekritiikin kanssa? Onko mielessäsi ankara ääni, joka nalkuttaa päivästä toiseen? Vaaditko itseltäsi enemmän kuin pystyt tekemään vuorokauden sisällä? Painostaako? Irti itsekritiikistä antaa sinulle konkreettisia näkökulmia, neuvoja ja käytännöllisiä harjoituksia, joiden avulla pystyt irrottautumaan kahlitsevasta kriittisyydestä itseäsi kohtaan.

# data[].attributes.attachment_caption
Sleep & Meditation : Wysa - Apps on Google Play

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sleep by Wysa is your go-to app when you want to sleep well. If you want to get deep slumber but can't, because of a negative thought or worries troubling your mind, sleep mindfulness by Wysa is here to give you some headspace & provide sleep aid as sleep stories with relaxing sounds that you need to sleep better. Sleep stories, including bedtime stories, help you breathe, calm down, relieve stress and shut eyes with ease. Meditation helps you relax and sleep well with all the tools that are provided by this sleep relaxation app.

Listen to a different sleep story every day to fall asleep on your comfy pillow. Sleepy time tales are the best things that could happen when sleep is miles away from your eyes and you are not sleepiest. Relive the comforting nostalgia of bedtime stories with soothing sleep stories for grown ups as they help you drift into sleep.

Studies show that writing a diary at bedtime can make you calm and free head space that can be a real sleep booster to help you sleep better and fall asleep quickly. Practising gratitude before going to sleep can provide you a good night's sleep and help you rise up with energy and a hopeful frame of mind. After a deep sleep, waking up is easy with the morning routine of Wysa App.

Wysa Sleep App offers various calming sounds & stories. You will find many Stories with sleeping sounds - rain sound, ocean, thunderstorm, ambient white noise, soft murmur & nature sounds to help with restless sleep and insomnia. Free Sleep stories and sound machine can help you improve your sleep cycle. Put your body into auto sleep mode with a few day's practice of sleep meditation, relaxing sounds and white noise. If you are looking for the best sound sleep app, then you have found the right one for deep sleep.

⭐️⭐️⭐️⭐️⭐️

🎉 Won the best app of 2020 on Google Play Store

✨ Featured for World Mental Health Day - in 2018 and 2019

😎 Has helped more than 1 million people

📝 Use CBT-i for insomnia and journaling to sleep well

Record how your sleep went every morning with Wysa's sleep tracker. To improve the sleep cycle power nap can be a godsent tool. All the exercises are created to help sleep and to stay asleep. However, we do not claim to help patients who snore or have sleep apnea but there's no harm in trying.

Mindfulness starts with breathing. Breathing exercises are one of the most underrated techniques to be calm, which you will get in this mindfulness sleep app free.

Deep sleep sounds good when sleep deprivation kicks in. Cognitive Behavioral Therapy for insomnia (CBT-I) is a proven technique that can do wonders for insomnia and adhd. Don't believe us? Try it yourself. For extra support, you can avail of guidance from psychologists - Wysa Sleep Coaches. Coaches who can help you deal with different issues related to sleep using CBT-I. Sessions with sleep coaches will be aimed at moving towards healthier bedtime sleep habits and finding strategies that will work for you.

- Have a look at how Wysa can help you improve your sleep quality when you are sleepiest

- Bedtime stories to fall asleep: Enjoy calm sleep with sleep stories by Wysa

- Relax, focus and sleep peacefully with the help of mindful sleep meditation free

- Wysa's calm sleep booster app helps to get better sleep and head space

- Practice CBT (Cognitive Behavioral Therapy) to sign off the day on a high note

- 30+ coaching tools which help in dealing with Stress, Anxiety, Depression, Worry, Loss, or Conflict

- Wysa is the calm app you need for meditation and sleep. It helps you to stop, breathe & think, making it an effective sleep booster

- Manage anxious thoughts and anxiety: deep breathing, techniques for observing thoughts, visualization, and tension relief

- Dealing with worry: observe mindfulness & practice breathing techniques. Use wysa to meditate and stay calm

Give it a go!

# data[].attributes.attachment_link.title
Sleep & Meditation : Wysa - Apps on Google Play

# data[].attributes.attachment_link.description
Sleep by Wysa is your go-to app when you want to sleep well. If you want to get deep slumber but can't, because of a negative thought or worries troubling your mind, sleep mindfulness by Wysa is here to give you some headspace & provide sleep aid as sleep stories with relaxing sounds that you need to sleep better.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
MIELI Mental Health Finland provides crisis assistance and support in order to prevent mental health problems and suicides. The Crisis Helpline allows you to discuss your thoughts, feelings and situation in life with a crisis worker or a trained volunteer.

Crisis Helpline in English 09 2525 0116

MIELI Mental Health Finland provides crisis assistance and support in order to prevent mental health problems and suicides. The Crisis Helpline allows you to discuss your thoughts, feelings and situation in life with a crisis worker or a trained volunteer, for ex. all kinds of traumas, divorces, issues in the family or drug abuses. You can call us anonymously and confidentially.

Opening hours

Mondays and Tuesdays 11 am-3 pm,

Wednesdays 1 pm-4 pm and 5 pm-9 pm

Thursdays 10 am-3 pm

Fridays 9 am - 1 pm

The Crisis Helpline offers help also in Finnish ( 09 2525 0111), Swedish ( 09 2525 0112), Arabic ( 09 2525 0113), Ukrainian ( 09 2525 0114) and Russian ( 09 2525 0115).

The Crisis Helpline can help you if

your life has just changed and you are suffering

you have gone through a traumatic event

you feel you are unable to cope with your fear, anxiety or grief on your own

you are having self-destructive thoughts, or

you are worried about a loved one.

The on-call staff of the Crisis Helpline includes professionals of crisis work, people studying in the field and volunteers. If the line is busy, we recommend calling again after a few minutes.

If you need the help of the authorities, for example if you are in a life-threatening situation, please call the emergency number 112, go to the nearest emergency room or contact the social or crisis emergency services of your hometown.

How much does calling the helpline cost?

Your phone operator will charge a fee based on your telephone subscription (local network rate or mobile charge). MIELI does not charge for the call.

Page edited 17.3.2023

# data[].attributes.attachment_link.description
MIELI Mental Health Finland provides crisis assistance and support in order to prevent mental health problems and suicides. The phone conversation can help you to look into the future and see beyond...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kriisipuhelin-päivystäjät keskittyvät niihin puheluihin, joissa soittaja hakee keskusteluapua kriisiin. Päivystäjä auttaa soittajaa pohtimaan keinoja oman tilanteen helpottamiseksi, omien voimavarojen löytämiseksi ja ongelmien ratkaisemiseksi.

Jos tilanne on akuutti ja soittaja tarvitsee viranomaisapua, päivystäjä on soittajan luvalla yhteydessä Hätäkeskuslaitokseen. Poikkeustilanteissa, jos esimerkiksi henki on uhattuna, toimimme lain (Rikoslain 15 luku 10§, Lastensuojelulain 25§, Vanhuspalvelulain 25§) edellyttämällä tavalla ja ilmoitamme puhelusta viranomaisille.

Päivystäjien kesken jaetaan tarvittaessa työn sujuvuuden kannalta oleellista tietoa soitoista, mutta ei soittajien henkilöllisyyteen tai tunnistettavuuteen liittyviä tietoja. Tilastotietoja ja palautteita ilman, että soittaja on tunnistettavissa, voidaan käyttää tutkimus-, raportointi- ja tiedotustarkoituksessa.

# data[].attributes.attachment_link.description
MIELI ry:n Kriisipuhelin päivystää 24 tuntia vuorokaudessa joka päivä numerossa 09 2525 0111. Voit soittaa nimettömästi ja luottamuksellisesti.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomen nuoret lesket ry on vertaistukiyhdistys työikäisille leskille ja leskiperheille. Yhdistys järjestää vertaistukitoimintaa ja tarjoaa neuvontaa leskeyteen liittyvissä asioissa.

Suomen nuoret lesket ry pyrkii vaikuttamaan leskien ja leskiperheiden oikeudelliseen ja taloudelliseen asemaan liittyviin epäkohtiin. Yhdistys myös kouluttaa ja toimii aihealueensa kokemusasiantuntijana.

Toiminta on sitoutumatonta ja avointa kaikille leskeytyneille puolison kuolinsyystä, parisuhteen muodosta tai perhetilanteesta riippumatta.

TOIMINTA:
vertaistukiryhmät vertaistukiviikonloput verkkoyhteisö vertaistukipuhelin opaskirjaset lakineuvonta vaikuttamistoiminta
Suomen nuoret lesket ry sosiaalisessa mediassa:

VN/8261/2019 Hallituksen esitys eduskunnalle laeiksi työntekijän eläkelain ja eräiden siihen liittyvien lakien muuttamisesta Suomen nuoret lesket ry esittää leskeneläkkeeseen liittyvien rajoitusten poistamista ja yhtäläisen eläkeoikeuden takaamista kaikille leskille. Yhdistys ei myöskään kannata lakiesityksessä ollutta eläkkeiden määräaikaistamista. Leskien yhdenvertainen kohtelu Suomen... Yhdistyksen lausunto Sosiaali- ja terveysministeriölle liittyen perhe-eläkelain uudistukseen - ...

Älä jää yksin - Tule mukaan nuorten leskien yhteisöön! Yhdistys tarjoaa vertaistukea ja neuvontaa puolisonsa menettäneille Nyt kannattaa tulla mukaan toimintaamme! Meillä on parhaillaan menossa jäsenkampanja. Kun liityt yhdistyksen jäseneksi 1.11.-31.12.2020 välisenä aikana, saat loppuvuoden jäsenyyden ilmaiseksi ja maksat vasta... Liity jäseneksi nyt - maksa vasta ensi vuonna - ...

Verkkovertaisryhmät - INFO Tarjoamme vertaistukea työikäisille leskille säännöllisesti myös verkossa. Ryhmässä pääset jakamaan ajatuksia saman kokeneiden kanssa. Voit osallistua omalla tavallasi, puhua ja jakaa asioita sen verran kuin itse koet sopivaksi. Vertaistukiryhmässä puhutaan luottamuksella henkilökohtaisista asioista. Ryhmässä on vaitiolovelvollisuus. Jokaisessa... Verkkovertaistukea vaihtuvin teemoin! - ...

# data[].attributes.attachment_link.title
Suomen nuoret lesket ry - Suomen nuoret lesket ry

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomen nuoret lesket ry on vertaistukiyhdistys työikäisille leskille ja leskiperheille. Yhdistys järjestää vertaistukitoimintaa ja tarjoaa neuvontaa leskeyteen liittyvissä asioissa. Suomen nuoret lesket ry pyrkii vaikuttamaan leskien ja leskiperheiden oikeudelliseen ja taloudelliseen asemaan liittyviin epäkohtiin. Yhdistys myös kouluttaa ja toimii aihealueensa...Read more →

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Dr. Russ Harris - Acceptance Commitment Therapy

# data[].attributes.attachment_link.title
Keskusteluapua ja neuvontaa - Hyvän Mielen Talo

# data[].attributes.attachment_link.description
Voit varata yksilöllistä keskusteluaikaa työntekijän tai vapaaehtoisena toimivan vertaistukihenkilön kanssa

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Imagine a mood tracker, mindfulness coach, anxiety helper, and mood-boosting buddy, all rolled into one. Wysa, your happiness buddy is that friendly and caring chatbot. Wysa is packed with daily spiritual meditation that improves mental health and is also a perfect way to bond over family meditation. Always there for you when you need someone to talk to, Wysa helps you keep track of your mood with friendly chats and helps fight stress and anxiety with its proven techniques and calming meditation and mindfulness audios. Checking in with Wysa regularly will improve your emotional health so you can track your happiness and mood. Talk to Wysa now and psy yourself up to fight off stress. Also, Wysa has mental health assessment with depression and anxiety tests.

Wysa is your AI friend that you can chat with for free. Talk to the cute penguin or use its free mindfulness exercises for effective anxiety relief, depression and stress management. Its therapy based techniques and conversations make for a very cute and calming therapy chat app whether you're looking to cope better with mental disorders, to manage stress or to boost your mental health.

Wysa, your happiness buddy, will support you through the big and small anxieties of life by using science as a foundation to strengthen your mental health. Research-backed, widely used techniques of CBT, DBT, Yoga and meditation are employed to support you with stress, anxiety, deep sleep, loss and other mental health and wellness needs.

If you are dealing with stress, anxiety and depression or coping with low self-esteem, then talking to Wysa can help you relax and get unstuck - it's empathetic, helpful, and will never judge. You will overcome your mental health obstacles, through empathetic conversation and free CBT therapy based technique. So, pour your heart out to your happiness buddy, Wysa as your identity will remain anonymous and your conversations are privacy protected.

Used around the clock and trusted by 500,000 people, Wysa is an emotionally intelligent chatbot that uses AI to react to the emotions you express. Unlock tools and techniques that help you cope with challenges in a fun, conversational way. For extra support, you can avail guidance from a real human coach - a skilled psychologist who will take you through the advanced coaching sessions for your needs.

You can use Wysa to rewire your mind to improve your emotional health. Fight off depression or get stress relief using cbt techniques and guided sleep meditations for optimal sleep. Here's a look at what you can use Wysa for 👇

👂 Vent and talk through things or just reflect on your day with your AI chatbot
💪 Practice CBT (Cognitive Behavioral Therapy) and DBT techniques to build resilience in a fun way
📝 Use one of 40 conversational coaching tools which helps in dealing with Stress, Anxiety, Depression, Panic Attacks, Worry, Loss, or Conflict
💆🏻 Relax, focus and sleep peacefully with the help of 20 mindfulness meditation exercises

93% of the people who talk to Wysa - AI
companion find it and the tools helpful
- Build confidence, reduce self-doubt and improve your self-esteem: core meditation and mindfulness, visualisation, confidence visualisation techniques, advanced mindfulness for self-esteem
- Manage anger: mindfulness meditation exercises for compassion, calming your thoughts and practice breathing
- Manage anxious thoughts and anxiety: deep breathing, techniques for observing thoughts, visualization, and tension relief
- Tired? Get a burst of energy! Visualisation and meditation exercises to increase positivity and get blissful sleep, quick yoga and physical exercises to get active
- Dealing with worry: observe mindfulness, resolving technique, challenge negativity, practice breathing techniques
- Manage conflict at work, school or in relationships: special mindfulness and visualization techniques like empty chair exercise, gratitude meditation, exercises to build skills in having difficult conversations

# data[].attributes.attachment_link.title
Wysa: Anxiety, therapy chatbot - Google Play ‑sovellukset

# data[].attributes.attachment_link.description
Imagine a mood tracker, mindfulness coach, anxiety helper, and mood-boosting buddy, all rolled into one. Wysa, your happiness buddy is that friendly and caring chatbot. Wysa is packed with daily spiritual meditation that improves mental health and is also a perfect way to bond over family meditation.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
​​​​​​​​​​​​​​Torstaina 24.2.2022 alkanut Venäjän hyökkäys Ukrainaan herättää lähipiirissä ja itsessä ahdistusta ja pelkoa, vaikka välitön sodan uhka ei koskettaisikaan. Tilanne on tavalla tai toisella jokaista koskettava inhimillinen kriisi. Moni miettii esimerkiksi, että miten auttaa hädässä olevia. On myös tärkeää huolehtia omasta hyvinvoinnistaan.

Seuraa luotettavia tiedonlähteitä

Internetin välityksellä jaetaan paljon disinformaatiota eli tarkoituksellista harhaanjohtavaa tietoa tai tiedotusta. Vallitseva tilanne ruokkii disinformaation leviämistä ja ruokkii pelkoa, ahdistusta ja epävarmuutta. Ihmisten välillä on myös eroa siinä, kuinka paljon tiedon hankkiminen kriisistä helpottaa sen käsittelyä. Tiedon hankkimisessa kannattaa miettiä omaa sietokykyään, olla suunnitelmallinen ja pitäytyä luotettaviksi todetuissa tietolähteissä.

Luotettavat tiedonlähteet lähestyvät asiaa neutraalisti, pyrkivät esittämään asiat parhaan tiedon valossa, eivätkä pyri aktiivisesti vaikuttamaan mielipiteisiisi.

Ota myös huomioon, että uutisten seuraaminen tästä aiheesta on haastavaa. Tilanne muuttuu nopeasti ja luotettavillakin tahoilla osa yksityiskohdista saattavat olla virheellisiä tai puutteellisia.

Pyri myös rajaamaan sosiaalisen median käyttöä ja pohdi ainakin, miten paljon painoarvoa annat siellä kohtaamillesi jutuille ja näkökulmille.

Ohjeista myös lapsia ja nuoria välttämään sosiaalista mediaa ja keskustele heidän näkemiänsä otsikoiden ja materiaalien sisällöistä heidän tuntemuksiaan kuunnellen sekä turvaa ja toiveikkuutta ylläpitäen. Sosiaalisen median kanavista erityisesti TikTok on sisältänyt sekä todenmukaista että valheellista videomateriaalia Ukrainan kriisistä.​​

Tee suunnitelma uutisten se​uraamiseen

Oman arjen toimintakyvyn kannalta on tärkeä muodostaa henkilökohtainen suunnitelma siitä, kuinka paljon seuraa uutisia ja pitäytyä suunnitelmassa. Vaikka haluaisitkin seurata aktiivisestikin tilanteen kehittymistä, on hyvä pitää huolta siitä, että toiminta ei häiritse esimerkiksi päivittäistä työtä tai perhe-elämää. Voit sopia itsellesi päivittäisen ajankohdan, jolloin käyt asioita läpi. Mikäli tämä on vaikeaa, voit ajatella, että näiden aikojen ulkopuolella sinulla on lupa keskittyä myös muihin asioihin.​

Solidaarisuuden eli yhteisvastuullisuuden tai myötämielisyyden tunne Ukrainan ja sen kansalaisten tilannetta kohtaan elää myös suomalaisissa. Halu auttaa ja lievittää kärsivien hätää on ymmärrettävä. Keskeinen auttamisen muoto ovat rahalahjoitukset, mutta auttaa voit myös toisin keinoin.

Osallistu keskusteluun

Auttaa voi osallistumalla keskusteluun aiemmin mainittua harhaanjohtavaa tietoa välttäen ja sitä tunnistaen. Keskusteluun voi osallistua esimerkiksi sosiaalisessa mediassa tai osallistumalla mielenosoituksiin, mutta muista ajoittain pitää tästä keskustelusta taukoa, jotta et itse ylikuormitu.

Rahallisesti voit edistää humanitääristä avunantoa ja auttaa sodassa kärsiviä siviilejä. Isot kansainväliset järjestöt ovat turvallinen valinta. Perehdy tuntemattomimpiin järjestöihin aina ennen lahjoittamista. Kansainvälisiä tunnettuja järjestöjä ovat esimerkiksi:

Suomen Unicef Suomen Punainen Risti Pelastakaa Lapset Fida Kirkon ulkomaanapu

Sodasta ja sen uhasta puhuminen lapselle

Vanhempana tai huoltajana tulet kohtaamaan tilanteita, joissa keskustelet lapsen tai nuoren kanssa sodasta tai sen uhasta. Kouluikäisten kanssa voi jo puhua sodan uhasta ja maailmalla tapahtuvista kriisitilanteista. Mitä nuoremmasta lapsesta on kyse, sitä enemmän häntä tulisi kuitenkin suojella kriisiuutisilta.

Luo tilaa keskustelulle

Anna lapsen rauhassa kertoa omista kokemuksistaan, ajatuksistaan ja tuntemuksistaan. Lapsi ei välttämättä omaa sanastoa asioiden kuvaamiseen. Säilytä rauhallinen ja toiveikas läsnäolo, vaikka lapsi reagoisi voimakkaastikin ja anna tilaa myös kielteisille tuntemuksille. Kielteiset tuntemukset saattavat tulla esiin esimerkiksi lapsen leikeissä.

Suojele lasta omalta huoleltasi

Vaikka epävarmuus ja huoli koskettaisi sinuakin, on tärkeä keskustella lapsen kanssa mahdollisimman rauhallisesti ja välittää turvallisuuden tunnetta. On tavallista, että lapsen pelot herättävät aikuisessa voimakkaita tunnereaktioita. Mikäli lapsi avaa keskustelun ja tunnet itse olevasi voimakkaasti ahdistunut, voit lykätä keskustelua tai pyytää jotain toista lapselle turvallista aikuista juttelemaan hänen kanssaan. Olisi kuitenkin ensiarvioisen tärkeää, että lapsi saa ilmaista tunteitaan hyväksyvässä ilmapiirissä.

Korosta, että uutisissa nähdyt asiat eivät uhkaa lasta

Lapsella voi olla vaikeaa hahmottaa etäisyyksiä ja sitä, ketä erilaiset kriisit koskettavat ja millä tavoin.

​ Rauhan eteen tehdään työtä

Tuo ​esiin, että vaikka uutisissa olevat asiat ovat huolestuttavia, monet aikuiset pyrkivät ratkomaan tilannetta. Sodan, konfliktien ja kriisien leviäminen muille alueille ei ole kenenkään etu.

Lisätietoja Mannerheimin lastensuojeluliiton sivuilta

Pidä huolta omasta hyvinvoinnista epävarmassa tilanteessa

​Tunnistamalla omat reaktionsa uhkaaviin ja epävarmoihin tilanteisiin sekä oman hyvinvoinnin vaaliminen auttavat säilyttämään oman toimintakykysi arjessa sekä tukemaan muita, joita tilanne huolettaa.​

# data[].attributes.attachment_link.title
Sodan uhkaan liittyvän huolen ja epävarmuuden sietäminen

# data[].attributes.attachment_link.description
​​​​​​​​​​​​​​Torstaina 24.2.2022 alkanut Venäjän hyökkäys Ukrainaan herättää lähipiirissä ja itsessä ahdistusta ja pelkoa, vaikka välitön sodan uhka ei koskettaisikaan. Tilanne on tavalla tai toisella jokaista koskettava inhimillinen kriisi. Moni miettii esimerkiksi, että miten auttaa hädässä olevia. On myös tärkeää huolehtia omasta hyvinvoinnistaan. Internetin välityksellä jaetaan paljon disinformaatiota eli tarkoituksellista harhaanjohtavaa tietoa tai tiedotusta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Torstaina 24.3.2022 Venäjä käynnisti hyökkäyksen Ukrainaan. Sota ja sodanuhka järkyttävät ihmisen perusturvallisuuden tunnetta. On luonnollista ja normaalia, että oma mieli ja keho reagoivat voimallisestikin tähän epänormaaliin tilanteeseen, jota sota on.

Aluksi olotila on voinut olla epätodellinen. On ollut vaikea uskoa, mitä on tapahtunut. Alun epäuskoa on voinut seurata erilaisia psyykkisiä ja fyysisiä oireita. Tunteet voivat vaihdella laidasta laitaan. On surua, lamaannusta, vihaa, ahdistusta ja jopa syyllisyyden tunnetta. Keho voi käydä ylikierroksilla, on vaikea keskittyä ja uni voi häiriintyä. Kun turvallisuudentunne järkkyy, on luonnollista, että kehossa käynnistyy stressireaktio.

Voimakkaimmat reaktiot helpottavat usein itsestään muutamissa päivissä tai viikoissa. On hyvä merkki, jos pystyt välillä keskittymään muihin, arkisiin asioihin ja saat iloa ja nautintoa arjen tapahtumista. Vaikka maailmantilanne huolestuttaa, sinulla on lupa nauttia omasta elämästäsi tässä ja nyt. Ensisijainen tehtäväsi on huolehtia omasta hyvinvoinnistasi, jotta pysyt toimintakykyisenä omassa elämässäsi.

On tärkeää, että omiin tunnereaktioihin suhtautuu myötätuntoisesti. Ei ole oikeaa tai väärää tapaa reagoida tilanteeseen. Voi myös olla, että tapahtumat eivät herätä itsessäsi isoja tunnereaktioita. Tunteiden kohdalla voi harjoitella niiden kohtaamista ja hyväksymistä. Tunne on vain tunne, se nousee ja myös menee vähitellen ohi ilman, että tunteelle täytyy varsinaisesti tehdä mitään. Tarkastele missä kohtaa kehoa tunne tuntuu ja nimeä se. Tämän jälkeen voit kiinnittää huomiota hengitykseesi ja tarvittaessa syventää sitä, jos hengitys on pinnallista ja kiihtynyttä.

On myös luonnollista, että oma mieli alkaa vaeltaa tulevaisuuteen. Mieleen tulee erilaisia katastrofiajatuksia, mihin asiat saattavat pahimmillaan johtaa. On ymmärrettävää, että mielen ongelmanratkaisutaipumus pyrkii ajatuksia pyörittämällä ratkaisemaan tilannetta. On kuitenkin hyvä kiinnittää huomiota, mihin asioihin voi itse vaikuttaa ja mihin ei. Maailman tapahtumiin ei itsellä välttämättä ole kovinkaan paljon vaikutusvaltaa, mutta omiin ajatuksiin ja tunteisiin suhtautumiseen sen sijaan on.

Ajatuksiin on hyvä suhtautua oman mielen tuotoksina, ei tosiasioina. Jos huomaa murehtivansa, voi harjoitella ajatuksen huomaamista vain ajatuksena ja harjoitella siitä irti päästämistä. Ajatuksia ei ole tarkoitus torjua tai välttää. Sen sijaan on hyvä huomata ajatus vain ajatuksena ja antaa sen olla. Tämän jälkeen voi kiinnittää huomion nykyhetkeen ja siihen, mitä on juuri sillä hetkellä tekemässä. Aikaperspektiivin kaventaminen voi helpottaa omaa oloa. Missä olen ja mitä kuulen, näen, haistan ja tunnen ympäristössäni? Mitkä asiat ovat juuri tällä hetkellä hyvin omassa elämässä? Elämämme tapahtuu kuitenkin tässä ja nyt, ei tulevaisuudessa.

Stressireaktiota voi purkaa myös kehon kautta. Silloin kun kokee voimakasta kuormitusta elämässään, nousee entistä tärkeämpään rooliin rakentavat stressinsäätelykeinot. Rakentavia stressinsäätelykeinoja ovat sellaiset tavat, jotka auttavat käynnistämään kehon parasympaattisen hermoston, joka rauhoittaa kehoa. Kun parasympaattinen hermosto on käynnissä, olo on turvallinen ja rauhallinen.

Tällaisia keinoja ovat mm.

Hengitysharjoitukset kuten syvähengitys

Kehorentoutusharjoitukset, kehonhuolto, jooga

Tietoisuustaitoharjoitukset esim. mielipaikkaharjoitus

Ajan viettäminen läheisten ihmisten kuten ystävien ja perheen kanssa

Lemmikin silittäminen

Luonnossa liikkuminen (jo 20 min. riittää)

Liikunta (ei liian kuormittava)

Arkirutiinien ylläpitäminen (esim. osallistuminen opetukseen)

Terveellinen ja säännöllinen ruokavalio

Riittävä uni ja säännöllinen unirytmi

Mielekkäät harrastukset

Käsillä tekeminen kuten käsityöt

Mielekkään musiikin kuuntelu

On myös hyvä huolehtia siitä, että ei omalla toiminnallaan ylläpidä stressireaktiota. Tunnista tilanteet, jotka lisäävät ahdistuneisuuttasi tai huolestuneisuuttasi.

Doomscrollaus eli jatkuva Ukrainan sotaan liittyvä uutisten ja klippien selailu. Rajoita uutisten lukemiseen käytettyä aikaa, lue vain luotettavia lähteitä ja älä altista itseäsi tarpeettomasti sotakuvastolle. Jatkuva uutisten lukeminen tuo hetkellistä hallinnantunnetta, mutta voi pitkällä aikavälillä lisätä pahaa oloa.

Asioiden murehtiminen yksin tai sodasta keskustelu jatkuvasti muiden kanssa. Sopikaa, missä, milloin ja miten asiasta voi puhua ja milloin ei. Rajoja saa asettaa, sillä murehtiminen ei paranna olotilaa.

Päihteidenkäyttö ei auta tunteidensäätelyssä, vaan vaikuttaa haitallisesti mielialaan.

Eristäytyminen, passiivisuus ja päivärytmistä luopuminen laskevat mielialaa.

Itsensä kiireisenä pitäminen ilman taukoja, lepoa ja palautumisaikaa. Liian pitkä ylivirittyneisyys ja kuormitus voivat johtaa uupumukseen.

Vähitellen, kun ihminen alkaa sopeutua muuttuneeseen tilanteeseen, voimakkaimmat tunnereaktiot alkavat laskea ja toimintakyky palautuu. Sota ja sodanuhka tuntuvat luonnollisesti pahalta, mutta sotaan liittyvät ajatukset eivät ole jatkuvia eikä ne estä arkipäivän toimintaa. Omat ajatukset alkavat suuntautua enemmän toimintaan esimerkiksi avun tarjoamiseen sitä tarvitseville. Jokainen toivoa luova teko on tärkeä. Toisten auttaminen luo merkityksentunnetta. Auttaa voi monella tapaa ja apua voi kohdentaa sodanuhreille tai vaikka omille läheisilleen. Tärkeintä on, että hyvän avulla voi luoda hyvää.

Jos huomaat, että et pysty irrottautumaan sotaan liittyvistä ajatuksista rakentavien stressinsäätelykeinojenkaan avulla tai sinusta tuntuu, että tarvitset apua tilanteen käsittelyyn, on tärkeää ottaa yhteyttä kriisityötä tarjoavaan tahoon tai päivystykseen, joista saa nopeasti apua:

Yhteystietoja:

Lisää oppaita sodanuhan aiheuttamien tunteiden käsittelyyn:

Suomi:
https://www.mielenterveystalo.fi/aikuiset/itsehoito-ja-oppaat/itsehoito/sodanuhka/Pages/default.aspx
Ukraina:
https://www.mielenterveystalo.fi/aikuiset/itsehoito-ja-oppaat/itsehoito/sodanuhka-ukraina/Pages/default.aspx
Venäjä:
https://www.mielenterveystalo.fi/aikuiset/itsehoito-ja-oppaat/itsehoito/sodanuhka-venaja/Pages/default.aspx
Englanti:
https://www.mielenterveystalo.fi/aikuiset/itsehoito-ja-oppaat/itsehoito/sodanuhka-englanti/Pages/default.aspx

# data[].attributes.attachment_link.title
Kun sodanuhka järkyttää mieltä - ohjeita stressinreaktion säätelyyn

# data[].attributes.attachment_link.description
Torstaina 24.3.2022 Venäjä käynnisti hyökkäyksen Ukrainaan. Sota ja sodanuhka järkyttävät ihmisen perusturvallisuuden tunnetta. On luonnollista ja normaalia, että oma mieli ja keho reagoivat voimallisestikin tähän epänormaaliin tilanteeseen, jota sota on. Aluksi olotila on voinut olla epätodellinen. On ollut vaikea uskoa, mitä on tapahtunut. Alun epäuskoa on voinut seurata erilaisia psyykkisiä ja fyysisiä oireita.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hymykoulut is a member of Vimeo, the home for high quality videos and the people who love them.

# data[].attributes.body
Oma-apusivusto kannabiksen käytön hallintaan

# data[].attributes.body
Digipelirajaton
Huomaa myös alkavat ryhmät!

# data[].attributes.attachment_link.title
Self-Compassion Exercises by Dr. Kristin Neff

# data[].attributes.attachment_link.description
Self-Compassion Exercises by Dr. Kristin Neff

# data[].attributes.body
Oivamielen harjoitus auttaa tuntemaan myötätuntoa itseäsi kohtaan.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Zekin avulla voit selvittaa muutamassa minuutissa miten sinulla menee ilman kirjautumista.

Aikuisten ja nuorten mielenterveystalojen nettipalvelua voi käyttää nimettömänä ja ilman kirjautumista.

Palvelusta saa luotettavaa tietoa mielenterveys- ja päihdeasioista, apua oireen tai ongelman vakavuustason määrittelyyn sekä ohjausta sopiviin hoito- ja palvelupaikkoihin.

# data[].attributes.attachment_link.description
Aikuisten ja nuorten mielenterveystalojen nettipalvelua voi käyttää nimettömänä ja ilman kirjautumista. Palvelusta saa luotettavaa tietoa mielenterveys- ja päihdeasioista, apua oireen tai ongelman vakavuustason määrittelyyn sekä ohjausta sopiviin hoito- ja palvelupaikkoihin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Maanantaisin Avoimet ovet klo 15-17 ja Vertaisrinki pelaajille klo 17-18.30.

Keskiviikkoisin Avoimet ovet klo 15-18.

Joka toinen keskiviikko Teemavertaisrinki pelaajille klo 17-18. Päivämäärät: 8.9., 22.9., 6.10., 20.10., 3.11., 17.11. ja 1.12.

Kerran kuussa torstaisin Läheisten avoimet ovet klo 16-18 ja Läheisten vertaisrinki klo 18-19.30. Päivämäärät: 2.9., 30.9., 28.10., 25.11. ja 16.12.

Perjantaisin Puuhaperjantait (ryhmätoimintaa pelaajille ja läheisille) klo 11-14.

Tarkemmat tiedot ja ajankohdat päivitetään myös viikkokalenteriin.

Kokemuksia peliongelmista

Klikkaa kuvaa ja lue pelaajien kokemuksia rahapeliongelmien syistä, seurauksista ja ratkaisuista (linkki vie toiselle sivustolle) .

Tätä blogia kirjoittavat vuorotellen Tiltin työntekijät.

Blogiteksteissä pohditaan omasta työarjesta ja asiakastyön kohtaamisista nousevia teemoja.

Etusivulta voit lukea aina uusimman blogitekstin ja vanhemmat löytyvät omalta sivultaan täältä.

Tiltissä käyvät rahapelaajat voi jakaa karkeasti kahteen joukkoon: niihin, jotka kamppailevat rahapelaamisen lopettamisen kanssa ja niihin, jotka ovat lopettaneet rahapelaamisen. On ehkä helpompi ymmärtää, miksi ihminen kaipaa tukea pelaamisen lopettamiseen, mutta miksi tarvitaan tukea pelaamattomuuden ylläpitämiseen?

Kaikissa riippuvuutta aiheuttavissa toiminnoissa olisi todella yksinkertaista, jos vain toiminnan lopettamisella kaikki ongelmat olisivat ohi. Liian usein olen kuullut tarinan siitä, kuinka joku onnistui olemaan vuosia pelaamatta ja sitten miltei huomaamatta pelaaminen oli alkanut uudelleen ja johtanut entistä suurempiin ongelmiin.
Milloin siis voi olla varma, ettei ala uudelleen pelaamaan?
Ehkä sataprosenttisen varma ei voi olla koskaan. Rahapelaaminen voi olla niin hyvin opittu tapa esimerkiksi stressin purkamiseen, että se pulpahtaa pintaan vuosienkin jälkeen. Siksi olisi tärkeää, että jokaisella joskus ongelmallisesti pelanneella olisi joku läheinen tai tukemistaho, jolle voisi aina puhua peliajatusten pulpahdellessa pintaan. Itse ajatukset eivät vielä ole katastrofi tai suuri häpeä. Olisi ihme, jos paljon pelanneelle ei koskaan heräisi näitä ajatuksia toipumisen aikana. Merkityksellistä on se, miten niiden kanssa selviää - johtavatko ne pelaamattomuuden vahvistumiseen tai pelaamisen uudelleen aloittamiseen.

Keskeinen asia pelaamattomuuden ylläpitämisessä on omasta hyvinvoinnistaan huolehtiminen ja sen tunnistaminen, mikä itsellä herättää peliajatuksia. Mitä ahdistuneempia, väsyneempiä, yksinäisempiä ja nälkäisiä olemme, sitä vaikeampi meidän on pitää houkuttelevat ajatukset esimerkiksi pelaamisesta aisoissa. On tärkeää tunnistaa, mikä herättää peliajatuksia, jotta voi toimia toisin tilanteissa, joissa aiemmin on aloittanut pelaamisen.

Voisiko näkökulman vaihtamisesta olla apua? Sen sijaan, että yritetään ennaltaehkäistä retkahdusta ja koko ajan pelätään niin käyvän, voitaisiin rakentaa pelaamatonta elämää ja hakea tukea pelaamattomuuden ylläpitämiseen.
Ei vaihdeta riippuvuudesta toiseen, jookos?
Kun keskittyy yhden tietyn toiminnan lopettamiseen, saattaa syntyä tilanne, jossa alkuperäiseen ongelmaan ei päästä käsiksi ja yksi ongelmallinen toiminta korvautuu toisella yhtä haitallisella. Tiltissä on ollut näkyvissä alkoholin käytön lopettamisen jälkeen alkanut rahapelaaminen. Kaikissa palveluissa, joissa käsitellään riippuvuutta aiheuttavia asioista, oli ne päihteitä tai toimintaa, pitäisi pystyä katsomaan ihmisiä kokonaisuuksina, eikä vain päihde- tai rahapeliongelmaisina.
Apua ja tukea tarvitaan toki toiminnan lopettamiseen. Silti merkityksellisempää on se, miten ihmistä autetaan ja tuetaan muokkaamaan itselleen sellainen elämä, josta selviytyäkseen hän ei tarvitse päihteitä tai rahapelejä.
Miten pelaamattomuutta voi tukea?
Tärkein asia pelaamattomuuden tukemisessa on se, että aina löytyy paikka, johon voi mennä tarpeen tullen puhumaan ammattilaisten tai vertaisten kanssa. Voisimme heittää romukoppaan ajatuksen siitä, että riippuvuutta aiheuttavissa asioissa pitää aina käydä pohjakosketuksen kautta. Mikään asia ei ole liian pieni puhuttavaksi. Mikään ongelma ei ole liian pieni, jotta siitä ylipääsemiseksi ei voisi hakea itselleen tukea.

Kun sitten koittaa se päivä, jolloin pelaaja voi todeta, että ei enää tarvitse pelaamista mihinkään, aletaan olemaan voiton puolella. Elämä on kuitenkin arvaamatonta ja siksi Tilttiinkin saa tulla aina, kun siltä tuntuu. Vaikka tankkaamaan vähän varmuutta siitä, että pelaamattomuuden polku on se, jolla haluaa pysyä.

-Katri, 21.4.21

# data[].attributes.attachment_link.description
Maanantaisin Avoimet ovet klo 15-17 ja Vertaisrinki pelaajille klo 17-18.30. Keskiviikkoisin Avoimet ovet klo 15-18. Joka toinen keskiviikko Teemavertaisrinki pelaajille klo 17-18. Päivämäärät: 8.9., 22.9., 6.10., 20.10., 3.11., 17.11. ja 1.12. Kerran kuussa torstaisin Läheisten avoimet ovet klo 16-18 ja Läheisten vertaisrinki klo 18-19.30. Päivämäärät: 2.9., 30.9., 28.10., 25.11. ja 16.12.