# data[].attributes.body
Vi  ger kanske för stora och för många möjligheter att välja på till de som behöver konkreta uppgifter. Åt andra sidan måste vi utmana de som behöver det för att ge de bästa förutsättningar till alla. Vi behöver mer kompetens, utbildning runt funktionsnedsättningar, lära känna, fånga, vara uppmärksamma på symptom och kunna strategier. Vi behöver tid- tillfälle till flera individuella möte och lära känna barnen för att skapa förståelse för varje individ. Vi skulle kunna bli bättre på att använda kompetens som finns på Ab, hjälpas åt.  På fritids vid loven finns det mindre grupper, passa på att lära känna barnen, skapa relationer, skapa tilltro mm. Tänka på kortare genomgångar. Ange tydliga syfte-lektioner, hemläxor. Vi behöver fundera på vem behöver läxor? De som inte orkar gör inte de ändå som skapar "misslyckan känsla". Förberedda barnen från början att vi tänker behandla de på olika sätt för vi är olika. Betona att det är normalt att vara olika. Viktigt att specialpedagoger är närvarande på lektioner och raster, observationer, tips behövs. Tydlighet för barnen- säga vad man gör, hur, hur länge, varför, motivera de. Problem kring att få elever utnyttjar vår välvilja att anpassa och acceptera olika beteende. Hur bemöter vi det undrar vi? För mycket fokus på "jag", individ anpassning (känner vi) kan skapa upplevelse av orättvisa hos individ. Vi undrar hur räcker tiden till allt vi vill göra? Vad ska prioriteras?

# data[].attributes.body
Struktur och tydlighet i alla verksamheter och miljöer på skolan.
- förväntningar
- regler
- instruktioner
- mål
- kommunikation
- planerade pauser
- återkoppling på hur det gått.

Personal behöver mer kunskap och förståelse för olika behov och diagnoser.

Använda olika lärformer. Använda alla sinnen. Skapa varierad undervisning.

Bild och videostöd som är gemensamma och lika i alla årskurser och verksamheter.

Skärma av och skapa rum i rummet. Rena miljöer.

Skapa bra relationer. Värdegrund.

Kommunikation med hemmet och olika yrkeskategorier för en helhetsbild.

SJUKT SVÅRT!

# data[].attributes.body
Struktur och tydlighet. Individuellt schema.

Stöttning i val. Träna på hur man väljer.
En intressant lärdom.
Atypisk autism.

Vi har lite för stora grupper. Möjlighet till grupprum och dela upp samt bemanning så att man i större utsträckning kan tillgodose elevernas behov.
Synliggöra även små framgångar så att eleverna lyfts. Alla elever är all personals ansvar!

# data[].attributes.body
En god värdegrund i klassrummet bidrar till ökad förståelse för varandras olikheter samt är en bra grogrund för ett fortsatt lärande kunskapsmässigt och socialt.

Hålla om och hålla i arbetet kring dags- och lektionsstruktur med bildstöd, bildstöd vid instruktion, för en bättre förståelse, tydlighet, struktur och mål för lektionen. kring dagen/ lektionen.

Anpassa inlärningsmetoder utifrån behov. Ge eleven kunskap om olika inlärningsstrategier för att hen och läraren vet vad som passar för eleven. Det är kunskapen som är den viktiga.

Lägga en stor tyngd i utvärderingen och den fortsatta planeringen i det systematiska kvalitetsarbetet i klassrummet och även sin egen praktik.  Detta för att driva undervinnigen framåt. Detta även för att säkerhetsställa att lektionens mål har nått fram till eleven.

Bygga upp ett bra kollegialt lärande och få fram ett givande lärande av varandra. Även ett gott samarbete med vårdnadshavare är givande för en god utveckling och lärande.

# data[].attributes.body
Vi behöver arbeta vidare med extra anpassningar och att rikta dessa mot varje individs behov. Ta hjälp av varandra och varandras erfarenheter.
Hålla i vår dagsstruktur och lektionsstruktur samt det språk-och kunskapsutvecklande arbetssättet (genrepedagogik - cirkelmodellen)
Utveckla goda relationer med vårdnadshavare så att eleven känner att det finns ett förtroende och en kommunikation mellan hem och skola.
Utmaning att ge elever större och större inflytande kontra att inte känna sig inkluderad då man behöver en fast struktur.

# data[].attributes.body
Gemensam lektionsstruktur - Titta på den gemensamma lektionsstrukturen, följs den? Ska TAKK användas i alla årkurser när man går igenom dagen? Gemensamma klassrumsregler?

Genomtänk av resursanvändning, använder vi dem på rätt?

Årsplanering för varje årkurs där områden/teman är inlagda där cirkelmodellen tydligt är med.   Varje årskurs planering ska samverka med nästa årkurs.

# data[].attributes.body
Vi ska kunna anpassa för alla, inte att de precis som i filmen säger att NU har jag en bra skola som ser mig.

Om vi ska kunna lära barn olika strategier de kan behöva behöver vi presentera dem och själva ha kunskap om dem.

Vi måste förändra synen vi har på denna typ av problematik.

Det finns inte bara ADD/ADHD/autism/dyslexi. Det finns även dem som blir stressade, blir deprimerade osv av miljön.

Det är svårt att veta "vad som är vad".
Språksvårigheter/diagnos osv. Ta med modersmålsläraren/studiehandledare tidigt. Har elever svårigheter med till exempel arabiska alfabetet också? Sitter hen stilla där?

Se till att alla, särskilt de i mellanstadiet får de resurser
de behöver!!! Personer som har kompetens. Vi behöver se till att det är klart i
tid vilket stöd de individen i behov ska ha som resurs/stöd.
Det behövs resurser som har möjlighet att delta i
planering/återkoppling med elevens lärare.

Ingen ska behöva tänka att de ska vara ”normala”!!!!

Vi behöver ha bättre tillgång till ”experterna” Ha ett team. Proffshjälp ska finnas nära till hands- i skolans centrum!

”kliniken”

Utmaningen är de ”duktiga” barn som försvinner också.

Vi behöver mer utbildning/coachning.  Helena berättar exempel om en idrottslärare som hon lyssnat på som visade övningar som var anpassade för elever med ADHD.

Funkar lågaffektivt bemötande på alla??!!  Vad står det för? Är det att inte ens markera vad som är rätt och fel? Rättvisa i klassrummet.

MINDRE KLASSER!  SÄG STOP PÅ INTAG! Kommunen får ordna lokaler!

Rektor behöver känna till hur vardagen i klassrummet ser ut för oss.

Vart är våra speciallärare? Det svåra är att det sägs att i ett tvålärarsystem skall den ena kunna vara ”specialläraren” men hur ska vi praktiskt arbeta?

Behöver få hjälp att till exempel, hur ser jag de tidiga signalerna på det som eventuellt kan vara en diagnos. Hur går jag då till väga? Hur gör jag det bäst för att jag och föräldrarna ska mötas?

Värdegrund/läroplan samtal:

Det krockar ofta med hemmet i vår skola. Kulturarv/ elevsyn/kunskapssyn.

I läroplanen står det at vi ska uppmuntra elever att ta ställning/utforska. Det krockar med hemmet . Hur ska vi uppmuntra våra elever till personliga ställningstaganden utan att hamna i konflikt med hemmen? Vi uppfostrar våra elever och föräldrar uppfostrar sina barn men det skiljer sig så otroligt mycket åt. Hur ska vi skapa forum där vi möts? Vi behöver proffs som kommer in och hjälper oss.

Hos oss handlar mycket om religion, i allt. Det möts vi av även när det gäller barn med särskilda behov där de inte har samma syn.

I läroplanen står det att skolan skall vara icke konfessionell men på vår skola utsätts både elever och personal för mer religion än vad man gör på andra skolor. Till exempel en elev som inte är troende på vår skola utsätts för mer religion än vad man gör på en skola i ett annat upptagningsområde än vårt.  Hur möts de två världar där vi både uppmuntrar/belyser individens åsikter osv och håller skolan ”neutral”?

# data[].attributes.body
En svårighet kan vara att hitta en balans mellan att alla elever ska få utvecklas på sitt sett till egna individer men att också få dem att fungera i en grupp tillsammans.

Vilka är konsekvenserna? VI pratar om att vi ska ha ett konsekvenstänk men när det väl händer något så känns det inte som att det får konsekvenser. vi behöver ha ett konsekvenstänk som är gemensamt över skolan.

Förståelsen för eleverna är viktig. att förstå varför eleverna gör som hen gör. Även att eleverna i klassen förstår elevers behov och att alla har olika behov för att klara av undervisningen.

Svårigheten är när man har en klass med olika svårigheter. En elev kan bli störd av något som en annan elev blir lugn av.

# data[].attributes.body
Språkbarriären mellan barn-vuxen och hemmet-skola kan vara problematisk. (kulturskillnader- föräldrar som inte vill erkänna sitt barns behov och svårigheter)

Vi satsar mycket på barnen som behöver nå godkänt att det finns en risk att vi glömmer de barnen som vill prestera mer.

Utveckla:
Sträva efter att dela upp lektionerna i kortare avsnitt där alla elever kan delta. Ex kort genomgång 10 min arbeta sedan 15 min med en uppgift. EPA.

Utbildning kring de behov skolan har t ex adhd och konkreta tips på hur man kan arbeta med dessa elever men också organisatoriskt.  Rätt kompetens på rätt plats. Inte byta personer för ofta.

Om vi använder transspråkande så ska elever själv översätta till svenska också.

# data[].attributes.body
- Vi behöver få  en liten påminnelse att dessa behov finns samt att alla fungerar olika. Hur stöttar vi dem på bästa sätt?

- Viktigt att höra eleverna! kolla deras välmående samt reda ut konflikterna genom att höra båda parterna.

- Strukturen är viktig. Arbeta med scheman, skapa tydlighet för eleverna, arbetsscheman, individuella läxor.

- Utvecklingsområden är b.la klassrummen, vi behöver yta! ventilationerna, kvalitén på luften.

- Digitala verktygen, hur skapar vi en gemensam möjlighet till detta. Likvärdig skola!

- Vilka hjälpmedel kan vi erbjuda eleverna? Vilka digitala verktyg kan vi pedagoger använda? Skapa individuella genomgångar till eleverna som de kan lyssna på flera gånger?

# data[].attributes.body
Tänk på att ha ”ej val”. Utan en uppgift med ett svar.

Korta genomgångar.

Fasta platser.

Få eller inga läxor hem. Läxhjälp på schemat

Visa förståelse och utryck och visa det.

Inte läsa/skriva inför andra om man har dyslexi utan att ha en dialog med eleven/klassen. Har man ett tillåtande klassrumsklimat så är det lättare för eleven att ta plats.

Eleverna behöver lugn och ro.

Gympa ABC – Uppdragskort med att göra olika fysiska rörelser där belöning är ord eller meningar.

Tydliga arbetsuppgifter med mål/tid/

Fråga eleven vad som eleven ser som orättvist och lyssna/visa förståelse och använd det uttryckssättet snarare än att säg ”vad hände” och få eleven att känna sig anklagad. Fråga eleven ”vad är det som du tycker är orättvist” och  visa förståelse för elevens känslor.

Elever utan diagnostiserad diagnos kan behöva utredas och föräldrarna behöver hjälp att komma till BuP för att hjälpa barnet.

Tid för ”specialanpassning” av lektioner.

Hur ska vi lösa problemet med många elever med diagnoser, nyanlända och nya elever och stora klasser när det kommer till att skapa individuella uppgifter som är meningsfulla för eleverna? Vi skulle behöva fler klassrum/grupprum. Eller möjlighet till avskärmning – inköp av skärmar och/eller skärmväggar till klassrummen.

# data[].attributes.body
Lärmiljö
Vii behöver lära eleverna hur man beter sig i alla situationer (allmänna platser).

Samsyn på viktiga värderingar. Måste komma från ledning så att vi alla strävar åt samma riktning. Man bestämmer i arbetslaget hur man kommer dit.

Undervisning
Korta genomgångar gynnar alla elever.

Tänka på att inte ge för många valmöjligheter.  Man kan ex dra lott/ge 2-3 alternativ.

För att skapa förståelse för barnen behöver nog många fortbildning i NPF.

Struktur, tydlighet (vad-hur-varför,)

Ha som mål att se och förstå elevers olikheter. Att eleven har känslan av att någon förstår mig.

# data[].attributes.body
Tydliga strukturer i och utanför klassrummet. vad hur och varför vi ska göra det.
Tydlighet och ärlighet
inte ha fri valmöjlighet både i och utanför klassrummet.
utnyttja och tänka om kring två lärarsystemet.
En flex enhet för de elever som behöver det och unikanpassa.

Konflikthantering, hur reder vi ut det mellan elever.

Våga se oss själva i spegeln kring vårt bemötande av eleverna.

# data[].attributes.body
Mer tydlighet i vad eleverna ska göra. Mindre uppgifter där valmöjligheter blir mindre och enklare.

Tänka på placering i klassrummet, vad finns för störande saker i närheten.

Är dagens klassrum verkligen designade för dagens elever?

Elever precis som vuxna behöver ibland stimulans under tiden som någon annan pratar. Detta måste vara okej!

Lyssna på eleverna, vad säger de? Vad säger de inte?

Konflikter, hitta orsaken och försök lösa det (helst innan något händer) inte lägga skuld på elever.

Svårt att helt individanpassa för varje elev men vi behöver bli bättre på det.

Se varje individ, vad behöver de? Vi är viktiga, lyssna på de, se dem, var närvarande m.m. Ta reda på orsaken till ett beteende. Här behövs det nära kontakt med hemmet.

Det viktigaste av allt är en bra relation till eleven. Dubbelkolla om du förstått eleven rätt.

Svårigheter

Elever med olika NPF drag och behov i samma klassrum.