# data[].attributes.body
Begreppet validitet syftar till att bedöma om en undersökningsmetod eller ett mätinstrument mäter det den faktiskt är avsedd att mäta. En utvärdering med låg validitet har inte mätt eller undersökt det den varit avsedd att undersöka eller mäta (Sandberg & Faugert, kap 6)

# data[].attributes.body
I en utvärdering är reliabilitet ett centralt begrepp, begreppet avser utvärderingens noggrannhet och pålitlighet när det gäller datainsamling och analys. En hög reliabilitet innebär samma metod för datainsamling och analys, tillämpad av olika personer på samma material, ger likvärdiga resultat. Reliabilitet handlar alltså om systematiken och noggrannheten i utvärderingen, och en låg reliabilitet indikerar att resultaten är osäkra eller opålitliga. (Sandberg & Faugert, kap 6)

# data[].attributes.body
Målkriterier är målet uppdelat i mindre beståndsdelar. När alla målkriterierna är uppfyllda är i sin tur också målet uppfyllt.

Håkansson, 2021, s.56 ->

# data[].attributes.body
Fritidspedagogisk planering. Ett arbetsverktyg i målstyrningens kvalitetsarbete och motsvarar då grundlärarens LPP. Philgren s.32

# data[].attributes.body
Det är viktigt att rollfördelningen är tydlig och vem som är ansvarig för vad för att målen ska uppnås.

Politisk arena exempelvis regering, riksdag, kommunledning.

Tjänstemannarena- Personal och ledning på fritidshemmet och i skola.

Philgren, s33.

# data[].attributes.body
Enkäter

När vi vill få in svar från stort antal personer. Samma frågor till alla och oftast fasta svaralternativ.

Intervjuer

Vanligt i arbetet med systematisk kvalitetsarbete för att skapa underlag. Samtala och ställa frågor till grupper och individer.

Dokument

På skolor finns det många olika dokument av olika slag som skapar underlag i det systematiska kvalitetsarbetet.

Observationer

Genom observationer kan man göra direkta iakttagelser av de delar av verksamheten som man vill utvärdera.

# data[].attributes.body
Handlar om fem viktiga förmågor som kursplaner genomsyras av. - analysförmåga, kommunikativ förmåga, metakognitiv förmåga, förmåga att hantera information, begreppslig förmåga. Dessa bör man ha i åtanke när man planerar exempelvis fritidsverksamheten. Philgren s.58.

# data[].attributes.body
Styrdokument: Avser de lagar, förordningar och planer som styr fritidshemmets och skolans verksamhet: skollag, läroplaner och kommunala och lokala planer.

Målstyrning: Tydliga mål som en verksamhet ska uppnå. För att veta att man lyckats med uppdraget ska resultatet utvärderas noga.

Systematiskt kvalitetsarbete: Alla som arbetar inom skolan ska systematiskt och kontinuerligt följa upp verksamheten, analysera resultat i förhållande till de nationella målen och genom det planera och utveckla utbildningen.

Analys: En syntes, en fördjupad process där uppföljningens olika delar granskas från olika vinklar, tolkas, förklaras och värderas. Kan fördjupas än mer med forskning.

Kriterier: Målsättningen nedbruten i delkomponenter.

Kännetecken: Observerbara beteenden eller företeelser som beskriver kriterierna närmre.

Utvecklingsmatris: System för att på ett lättöverskådligt sätt beskriva kriterier och kännetecken i olika nivåer för att göra bedömningen formativ.

Undervisning: Målstyrda processer som syftar till att eleven ska inhämta och utveckla kunskaper och värden.

Utbildning: Vidare begrepp som innefattar bildningsprocess för att eleven ska nå läroplanens långsiktigare mål.

Kvalitetsredovisning: Kvalitetsarbetets systematiska dokument. Denna bör gås igenom en gång om året där personal och ledning tillsammans går igenom verksamhetens resultat. Därefter analyserar detta och formulerar utvecklingsmål inför kommande år.

Utvecklingsmål: Syftar till att förbättra verksamheten där kvalitetsredovisningen definierat ett förbättringsområde.

# data[].attributes.body
Utgångspunkten i planering, utvärdering och genomförande ska vila på vetenskaplig grund. Skolans verksamhet ska inte ställas emot vetenskapen, däremot behöver den analyseras så den kan användas i verksamheten. Att diskutera och tolka forskning är viktigt för att användas på bästa sätt i sin elevgrupp. Skolverket Vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet(2023)

# data[].attributes.body
’’BRUK’’, fungerar som ett självvärderingsverktyg i analysarbetet. Det är anpassat för diskussion, reflektion och analys i arbetslagen och/eller skolledning. Skolverket 2015.

# data[].attributes.body
Undervisningen ska bygga på beprövad erfarenhet. Beprövad erfarenhet bygger på erfarenheter som vuxit fram i den egna verksamheten. Erfarenheten som vuxit fram genom att de som arbetar i verksamheten prövar, omprövar, diskuterar och kritiskt granskar arbetet. Den beprövade erfarenheten är lika värdefull som kunskap baserad på vetenskaplig grund. Skollagen lyfter beprövad erfarenhet, därav värderar skollagen de professionellas kunskap då de verksamma vet vad som fungerar idag och vad som kan bidra till att eleverna fortsätter att utvecklas och lära (Skolverket, 2020)

# data[].attributes.headline
Skillnaden mellan utvärdering och uppföljning:

# data[].attributes.subject
Skillnaden mellan utvärdering och uppföljning:

# data[].attributes.body
Uppföljning sker kontinuerligt och är ganska värderingsfritt, för att den ska bli så saklig som möjligt. Här försöker man redovisa över vad som har hänt.

En utvärdering strävar efter att värdera åtgärden mot uppsatta mål. (Sandberg & Faugert, kap 1)

# data[].attributes.body
Uppföljning: Regelbunden granskning och utvärdering av resultat och effekter i förhållande till målen.

Dialog och delaktighet: Främjande av öppen kommunikation och engagemang från alla parter.

Kvalitetsmål: Konkreta mål för att säkerställa önskad kvalitet och måluppfyllelse.

# data[].attributes.body
Utvecklingsarbete: Aktiviteter och insatser för att förbättra och utveckla verksamhetens kvalitet.

Kvalitetsledningssystem: Systematiskt ramverk för att säkerställa och förbättra kvaliteten över tid.

# data[].attributes.body
Det beskrivs som en viktig byggsten i den gemensamma utvecklingen. Kollegialt lärande fokuserar på yrkesgrupper som delar kunskap inom en specifik professionellt sammanhang.
Kollektivt lärande involverar en bredare grupp människor som strävar efter att dela och utveckla kunskap tillsammans oavsett profession. Skolverket Kollegialt lärande.

# data[].attributes.body
Analys och bedömning: Utvärdering av resultaten och orsakerna till kvaliteten för att identifiera utvecklingsområden.

Utvecklingsområde: Identifierat område där förbättringar behövs för att nå de nationella målen.

Målformulering: Definiering av konkreta mål och förväntade effekter av utvecklingsinsatser för att kunna följa upp framsteg.

# data[].attributes.body
Nulägesbeskrivning: En sammanställning av nuvarande situation och kvalitet i verksamheten, inklusive elevresultat, arbetssätt och förutsättningar.

Uppdrag och mål: Tydliggörande av verksamhetens syfte och övergripande mål enligt lagar och läroplaner.

Kvalitetsindikatorer: Mätbara variabler som används för att bedöma och följa upp kvaliteten i verksamheten.

# data[].attributes.body
Delaktighet

Fortsättning

# data[].attributes.body
Planera

Genomför

Dokumentera

# data[].attributes.body
Analys

Nulägesbedömning

# data[].attributes.body
Följa upp resultat

Förutsättningar

Nulägesbeskrivning