# data[].attributes.headline
Vekst og konsekvenserNorge ble industrialisert på slutten av 1800-tallet, fabrikker ble bygd og avfallsstoffer sluppet i elver og innsjøer uten at noen tenkte over konsekvensene. 1900-tallet var en periode med stor økonomisk vekst i den vestlige verden og en periode med stadig økende forbruk. Det er først de siste tretti årene at miljøvern har blitt tatt på alvor. Sur nedbør fra land langt unna, innsjøer uten fisk, forsuring av skogen og skogsdød har ført til en forståelse for at miljøproblemene ikke stopper ved det enkelte lands grense. De siste årene er det klimaproblemet som har fått mest oppmerksomhet. Her må det samarbeid til. Den rike verden kan ikke basere sin velstand på miljøødeleggende ressursbruk. Norge har et medansvar for å redusere globale miljøødeleggelser.Internasjonalt samarbeid om miljøI det internasjonale samfunnet er miljøvern en viktig fellesoppgave som må løses. Men som vi har sett, mangler det internasjonale samfunnet et organ der en kommer fram til felles beslutninger. Det er heller ingen myndighet som kan kreve inn skatter og avgifter for å løse fellesoppgaver for alle verdens land. Felles utfordringer, som globale miljøproblemer, er derfor vanskelige å løse.Men statene i verdenssamfunnet har kommet et stykke på vei med samarbeid for å løse globale miljøproblemer. Mye har skjedd innenfor rammen av FN, og det foregår internasjonale forhandlinger om tiltak som kan redusere miljøproblemene. I dag finnes det flere hundre internasjonale avtaler om miljøvern.Det har vært en rekke store miljøkonferanser de siste tjue årene. To av de viktigste er møtene i Kyoto i 1997 og Johannesburg i 2002. I Kyoto var hensikten å redusere utslippene av klimagasser. Kyoto-avtalen fra 1997 skal erstattes med en ny avtale om reduksjon av klimagasser i København desember 2009. Mye tyder på at USA vil få en mer positiv holdning til en ny avtale etter at Barack Obama overtok som president i USA. Skal en slik avtale få en avgjørende betydning, er en avhengig av at store energiforbrukere som USA, Russland, Kina og India tar klimautfordringen på alvor. De internasjonale miljøavtalene bygger i hovedsak på at land må benytte begrensede kvoter for å slippe ut klimagasser. Disse kvotene kan selges og kjøpes i et kvotemarked.Bærekraftig utviklingMange mener at det eneste som kan redde miljøet, er å redusere forbruket og endre livsstilen i de rike landene. Det store forbruket vi har i den rike verden, er ikke forenlig med vern av miljøet og en fornuftig bruk av naturressurser. Også mange av de internasjonale miljøorganisasjonene legger vekt på at dette er nødvendig for å redde miljøet.Midt i 1980-årene ble ideen om bærekraftig utvikling lansert, og den fikk stor betydning i den internasjonale miljødebatten. En viktig tanke er at økonomisk vekst er en forutsetning for at miljøet i verden kan vernes. Fortsatt økonomisk vekst skal gi økonomiske muligheter for at penger kan brukes på miljøvern og teknologi som kan føre til at forurensningene reduseres.En legger også vekt på at det må skje en nødvendig overføring av teknologi og penger fra rike til fattige land, slik at også de fattige landene kan sette i gang tiltak for å verne miljø og ressurser. Levevilkårene for mennesker på jorda skal bedres ved å øke utnyttelsen av naturressursene her på en fornuftig måte, slik at vi ikke ødelegger for kommende generasjoner.Vi ser altså at den økonomiske veksten og velstandsutviklingen i de rike landene er en viktig årsak til de store miljøproblemene. Men det går et viktig skille mellom dem som mener at den økonomiske veksten må stoppe, og dem som mener at en mer kontrollert økonomisk vekst er nødvendig.Miljøproblemer i dagDet er mange som arbeider aktivt med miljøvern i dag. Det er viktig å begynne på lokalt og nasjonalt nivå, og mange gjør en enorm innsats. Men globale miljøproblemer er problemer som stiller hele verdenssamfunnet overfor store utfordringer, og løsningene krever internasjonalt samarbeid. Vi kan oppsummere noen av de viktigste utfordringene i fire punkter.Økt drivhuseffekt: Det er en global oppvarming på grunn av økende mengde av drivhusgasser i atmosfæren.Redusert ozonlag: Ozonlaget beskytter mot skadelig ultrafiolett stråling fra sola. Men ozonlaget svekkes som følge av forurensning, og miljøet utsettes for mer stråling.Redusert biologisk mangfold: En regner med at mange hundre arter av dyr og planter forsvinner på jorda hver dag.Jordsmonn og vann ødelegges: Avfall fører til at jord og vann blir forgiftet.Vi skal med utgangspunkt i dette se på forholdene i Norge.Biologisk mangfoldMer enn 3000 planter og dyr står på listen over truede arter i Norge. Det er færre enn 50 fjellrever igjen i Norge. Nedbygging og endring av arealer er den største trusselen mot det biologiske mangfoldet i Norge. Arter som trenger store områder å bevege seg på, får vanskelige livsvilkår når områdene de ferdes i, blir stykket opp. MiljøgifterMiljøgifter ble lenge brukt uten at en kjente skadevirkningene. Det er påvist store mengder kvikksølv i fisk og skalldyr i mange innsjøer, og når miljøgifter først har blitt sluppet ut i naturen, er det dyrt og tidkrevende å rydde opp. Villaksen i elver og fjorder har lenge vært truet, likeså tareskogen langs kysten og villreinens beiteområder i fjellheimen.Luftforurensning og støyDette gjelder spesielt i byområder og langs hovedveiene. Luftkvaliteten i de store byene har blitt bedre de siste årene, men i perioder blir mange utsatt for høye konsentrasjoner av forurensning. De viktigste kildene til luftforurensning er trafikk fra veier og vedfyring. Støy er kanskje det vanligste miljøproblemet i Norge. Omtrent 1,7 millioner nordmenn er utsatt for støy over 50 desibel ved boligen sin. Økende trafikk har ført til at støyplagen ikke har blitt bedre de siste ti årene.

# data[].attributes.subject
Vekst og konsekvenserNorge ble industrialisert på slutten av 1800-tallet, fabrikker ble bygd og avfallsstoffer sluppet i elver og innsjøer uten at noen tenkte over konsekvensene. 1900-tallet var en periode med stor økonomisk vekst i den vestlige verden og en periode med stadig økende forbruk. Det er først de siste tretti årene at miljøvern har blitt tatt på alvor. Sur nedbør fra land langt unna, innsjøer uten fisk, forsuring av skogen og skogsdød har ført til en forståelse for at miljøproblemene ikke stopper ved det enkelte lands grense. De siste årene er det klimaproblemet som har fått mest oppmerksomhet. Her må det samarbeid til. Den rike verden kan ikke basere sin velstand på miljøødeleggende ressursbruk. Norge har et medansvar for å redusere globale miljøødeleggelser.Internasjonalt samarbeid om miljøI det internasjonale samfunnet er miljøvern en viktig fellesoppgave som må løses. Men som vi har sett, mangler det internasjonale samfunnet et organ der en kommer fram til felles beslutninger. Det er heller ingen myndighet som kan kreve inn skatter og avgifter for å løse fellesoppgaver for alle verdens land. Felles utfordringer, som globale miljøproblemer, er derfor vanskelige å løse.Men statene i verdenssamfunnet har kommet et stykke på vei med samarbeid for å løse globale miljøproblemer. Mye har skjedd innenfor rammen av FN, og det foregår internasjonale forhandlinger om tiltak som kan redusere miljøproblemene. I dag finnes det flere hundre internasjonale avtaler om miljøvern.Det har vært en rekke store miljøkonferanser de siste tjue årene. To av de viktigste er møtene i Kyoto i 1997 og Johannesburg i 2002. I Kyoto var hensikten å redusere utslippene av klimagasser. Kyoto-avtalen fra 1997 skal erstattes med en ny avtale om reduksjon av klimagasser i København desember 2009. Mye tyder på at USA vil få en mer positiv holdning til en ny avtale etter at Barack Obama overtok som president i USA. Skal en slik avtale få en avgjørende betydning, er en avhengig av at store energiforbrukere som USA, Russland, Kina og India tar klimautfordringen på alvor. De internasjonale miljøavtalene bygger i hovedsak på at land må benytte begrensede kvoter for å slippe ut klimagasser. Disse kvotene kan selges og kjøpes i et kvotemarked.Bærekraftig utviklingMange mener at det eneste som kan redde miljøet, er å redusere forbruket og endre livsstilen i de rike landene. Det store forbruket vi har i den rike verden, er ikke forenlig med vern av miljøet og en fornuftig bruk av naturressurser. Også mange av de internasjonale miljøorganisasjonene legger vekt på at dette er nødvendig for å redde miljøet.Midt i 1980-årene ble ideen om bærekraftig utvikling lansert, og den fikk stor betydning i den internasjonale miljødebatten. En viktig tanke er at økonomisk vekst er en forutsetning for at miljøet i verden kan vernes. Fortsatt økonomisk vekst skal gi økonomiske muligheter for at penger kan brukes på miljøvern og teknologi som kan føre til at forurensningene reduseres.En legger også vekt på at det må skje en nødvendig overføring av teknologi og penger fra rike til fattige land, slik at også de fattige landene kan sette i gang tiltak for å verne miljø og ressurser. Levevilkårene for mennesker på jorda skal bedres ved å øke utnyttelsen av naturressursene her på en fornuftig måte, slik at vi ikke ødelegger for kommende generasjoner.Vi ser altså at den økonomiske veksten og velstandsutviklingen i de rike landene er en viktig årsak til de store miljøproblemene. Men det går et viktig skille mellom dem som mener at den økonomiske veksten må stoppe, og dem som mener at en mer kontrollert økonomisk vekst er nødvendig.Miljøproblemer i dagDet er mange som arbeider aktivt med miljøvern i dag. Det er viktig å begynne på lokalt og nasjonalt nivå, og mange gjør en enorm innsats. Men globale miljøproblemer er problemer som stiller hele verdenssamfunnet overfor store utfordringer, og løsningene krever internasjonalt samarbeid. Vi kan oppsummere noen av de viktigste utfordringene i fire punkter.Økt drivhuseffekt: Det er en global oppvarming på grunn av økende mengde av drivhusgasser i atmosfæren.Redusert ozonlag: Ozonlaget beskytter mot skadelig ultrafiolett stråling fra sola. Men ozonlaget svekkes som følge av forurensning, og miljøet utsettes for mer stråling.Redusert biologisk mangfold: En regner med at mange hundre arter av dyr og planter forsvinner på jorda hver dag.Jordsmonn og vann ødelegges: Avfall fører til at jord og vann blir forgiftet.Vi skal med utgangspunkt i dette se på forholdene i Norge.Biologisk mangfoldMer enn 3000 planter og dyr står på listen over truede arter i Norge. Det er færre enn 50 fjellrever igjen i Norge. Nedbygging og endring av arealer er den største trusselen mot det biologiske mangfoldet i Norge. Arter som trenger store områder å bevege seg på, får vanskelige livsvilkår når områdene de ferdes i, blir stykket opp. MiljøgifterMiljøgifter ble lenge brukt uten at en kjente skadevirkningene. Det er påvist store mengder kvikksølv i fisk og skalldyr i mange innsjøer, og når miljøgifter først har blitt sluppet ut i naturen, er det dyrt og tidkrevende å rydde opp. Villaksen i elver og fjorder har lenge vært truet, likeså tareskogen langs kysten og villreinens beiteområder i fjellheimen.Luftforurensning og støyDette gjelder spesielt i byområder og langs hovedveiene. Luftkvaliteten i de store byene har blitt bedre de siste årene, men i perioder blir mange utsatt for høye konsentrasjoner av forurensning. De viktigste kildene til luftforurensning er trafikk fra veier og vedfyring. Støy er kanskje det vanligste miljøproblemet i Norge. Omtrent 1,7 millioner nordmenn er utsatt for støy over 50 desibel ved boligen sin. Økende trafikk har ført til at støyplagen ikke har blitt bedre de siste ti årene.

# data[].attributes.body
Viktige utfordringer

Nasjonalstaten er den største demokratiske politiske enheten. Vi har internasjonale organisasjoner som EU og FN, men vi kan ikke omtale disse organisasjonene som demokratiske enheter. EU har rett nok et folkevalgt parlament, men den reelle makten i EU er lagt til kommisjonen og ministerrådet. Men innenfor rammen av nasjonalstaten som politisk beslutningsenhet, finnes det både globale, nasjonale og regionale utfordringer.

Globale utfordringer

I det internasjonale samfunnet finnes det en rekke problemer som vanskelig kan løses på nasjonalt nivå. Internasjonal terrorisme, de globale miljøproblemene og ustabil internasjonal økonomi er eksempler på dette. Alle, eller de fleste, statene er enige om at dette er problemer som må løses i fellesskap. Det har likevel vist seg å være vanskelig å komme til enighet om tiltak.

Når statene likevel har kommet til enighet, er det ikke slik at alle trenger å bøye seg for flertallet. Og siden det ikke finnes noe internasjonalt maktapparat til å straffe dem som ikke følger flertallet, så kan enkelte stater la være å slutte opp om tiltakene, uten at det får konsekvenser.

De internasjonale organisasjonene kan miste legitimitet – EUs nye grunnlov ble forkastet i folkeavstemning i Irland. Deltagelsen ved parlamentsvalget i EU er bare på 43 %. I mange land var valgdeltagelsen ned mot 30 %. Når valgdeltagelsen blir så lav, er det stor fare for at de demokratiske institusjonene som en forsøker å bygge opp, aldri vil oppnå den legitimiteten som er nødvendig for å kunne fungere godt.

Nasjonale utfordringer

Mange av de «nye» demokratiene mangler demokratisk tradisjon. Det er ofte en utfordring for demokratiske stater å observere at statlige myndigheter i noen land begår overgrep mot egne innbyggere og fratar dem grunnleggende menneskerettigheter. I hvilken grad kan et land gripe inn i et annet lands indre anliggender slike tilfeller?

Eller hva om velgerne gjennom åpne valg velger ledere som ikke anerkjenner demokratiet? Hva om en politisk bevegelse som ønsker å oppheve demokratiet får flertall ved valg? Kan da andre land gripe inn når et lands innbyggere velger å si nei til demokratiet? Hvilken rett har de til det? Skal ikke den demokratiske viljen komme til sin rett? Eller sett fra den andre siden, kan et flertall ta fra et mindretall muligheten for senere å innføre demokrati gjennom valg?

Dersom den politiske aktiviteten i et samfunn synker slik at bare et mindretall av innbyggerne deltar, kan det være fare for at politikernes og det politiske systemets legitimitet forvitrer. Fra midten av 1960-årene har valgdeltagelsen ved valgene i Norge blitt stadig lavere, og lavest er den i kommune- og fylkestingsvalgene.

Dersom troen på de demokratiske institusjonene forvitrer, er det fare for at aktivitet blir flyttet fra demokratisk behandling til politiske særorganisasjoner og aksjoner. Miljøsaker er blitt stadig viktigere de siste tiårene, og miljøorganisasjoner som Bellona, Naturvernforbundet og Natur og Ungdom har fått økt innflytelse. Men dersom viktige vedtak i enkeltsaker blir fattet på grunnlag av press og aksjoner, kan mange avvise dem som illegitime vedtak.

Effektivisering og avdemokratisering

Demokratiske prosesser tar ofte tid. Dette blir gjort fordi så mange grupper som mulig skal få komme til orde i viktige saker. I mange sammenhenger føler mange, særlig innenfor næringslivet, at disse prosessene tar altfor lang tid, og det har i de siste årene blitt reist krav om å effektivisere vedtaksprosessen i det offentlige. Svaret på slike ønsker har ofte vært å opprette offentlige selskaper som skal operere innenfor begrensede områder.

Disse selskapene har fått egne styrer som ikke blir oppnevnt gjennom offentlige valg, men gjennom ulike former for generalforsamlinger. Aktiviteten i slike selskaper er heller ikke underlagt offentlig og demokratisk styring. Dersom slike selskaper får ansvar over viktige samfunnsområder, er dette åpenbart en demokratisk utfordring. Når vi effektiviserer de politiske prosessene og overfører makt fra politiske institusjoner til for eksempel aksjeselskaper, står vi samtidig i fare for å redusere demokratiet. Dette er et dilemma.

Oppsummering

Selv om demokratiet kan spores tilbake til de greske bystatene for flere tusen år siden, er demokratiet slik vi kjenner det i dag, en relativt «ung» styreform. Dersom interessen for og aktiviteten rundt det blir redusert, kan det være en stor fare for at demokratiet slik vi kjenner det, forsvinner og blir erstattet av mindre demokratiske styreformer.

Demokratiet som styreform kan bare overleve dersom det er åpenhet rundt prosessene, og aktivitet og interesse for det som skjer i de demokratiske institusjonene.

# data[].attributes.body
invandring

# data[].attributes.body
utlendinger tar over

# data[].attributes.body
Det er fare for at folket kan føle at makten blir tatt fra dem og de folkevalgte.

# data[].attributes.body
Folket tenker ofte bare på kortsiktige ønsker og glemmer å tenke på om det valget de tar er best i lengden.

# data[].attributes.headline
Folket tenker ofte bare p kortsiktige ønsker og 

# data[].attributes.subject
Folket tenker ofte bare p kortsiktige ønsker og 

# data[].attributes.body
En utfordring er å inkludere alle til å engasjere seg i å delta i det norske demokratiet

# data[].attributes.headline
ulemper med et demokrati er at ikke alle i befolkningen vil bli hørt og få meningen sin 

# data[].attributes.subject
ulemper med et demokrati er at ikke alle i befolkningen vil bli hørt og få meningen sin 

# data[].attributes.body
Vekst og velstand

# data[].attributes.headline
Demokratiet må være engasjerende for befolkningen, slik at man deltar

# data[].attributes.subject
Demokratiet må være engasjerende for befolkningen, slik at man deltar