# data[].attributes.body
Oppgave 1. Alfred D.
 Oppgave 1. Alfred D. Chandler. 

Sentrale begreper hos Alfred D. Chandler:
o «The visable hand. The manegerial revolusjon in American business» (1977) 
o	Lederskap var en skapende kraft I amerikans økonomi. 
o	Styring, gode økonomiske valg fra lederne. 
o	Sammenslåing av produsenter førte til effektivitet, som førte til lavere priser. 
o	Motsetning til oligopolistisk konkurranse. (Få bedrifter har en stor andel av markedet. Prisen ble presset ned pga effektivitet i produksjon og lavere kostnader) 
o	Dermed ble enkelteiernes dominans sterkt redusert pga fusjoner, men lederne måtte fremdeles få godkjent strategien fra lederne sine. 
o	Denne styringen første til at USA dro ifra Storbritannia gjennom at Storbritania fremdeles hadde sterk eiermakt. Mer uavhengige arbeidere i SB, og mindre interesse for forretningsutdannelse og ingeniørfag. 

Hvordan forandret lederidealene seg med den tredje industrielle revolusjon. 

o I bedriften gikk kommunikasjonen to veier, ikke bare fra topp til bunn slik som i Den andre IR. 
o	Modellen til Japan var så god at vesten ville ape etter
o	Chandler-modellen satt fortsatt langt inne i kulturen, sakket akterut
o	Den 3.IR var preget av flate hierarki. Arbeiderne ble gitt større makt 
o	Det ble større kvalitet på det Japan laget. De store amerikanske fabrikkene var rettet mot lavere enhetskostnad og høyrere fortjeneste. 
o	På den ene siden: Chandlers ledelsesmodell baserte seg på at lederne styrte bedriften for å skape økonomisk vekst, på den andre siden den ledelsesmodellen i den tredje IR baserte seg mer på å finne den beste metoden som økte arbeidslysten som igjen økte produktiviteten.
Taylorisme er fra an
 Taylorisme er fra andre industrielle revolusjonen. Hans ideal” Maskinteorier teorier” om ledelse hvor arbeidelse omtalt som forlengelse av maskinen og hvor arbeidere ble omtalt som kostnad og kan utbyttes. Det viktigste er gjennom oppgaveanalyse som kan finne ineffektive delen av produksjonen mer effektiv. Ledere er i sterkt kontroll i arbeidsprosessen og arbeide ble delt til veldig små avdeling.  med denne måten var veldig effektivt i den andre industrielle revolusjon.. Disse prinsippene inspirert menge bedrifter i den tredje industrielle revolusjon. Japan videreførte Taylorisme. ....
Empty
Gjør rede for hva vi mener med Taylorisme, drøft hvordan prinsipper fra Taylor gjør seg gjeldende under den tredje industrielle revolusjon.
Gjør rede for hva vi mener med Taylorisme, drøft hvordan prinsipper fra Taylor gjør seg gjeldende under den tredje industrielle revolusjon.
Taylorisme, hva er det?
- hvem er Taylor + hva gjorde han
- hva ville han innføre
- viktig for samfunnet 
- utbygging av velferdsstat
- synet på de ansatte og ledelse 
Prinsippene til Taylor:
- spesialisering
- effektivisering 

# data[].attributes.body
Oppgave 1. Alfred D. Chandler.

Sentrale begreper hos Alfred D. Chandler:
o «The visable hand. The manegerial revolusjon in American business» (1977)
o Lederskap var en skapende kraft I amerikans økonomi.
o Styring, gode økonomiske valg fra lederne.
o Sammenslåing av produsenter førte til effektivitet, som førte til lavere priser.
o Motsetning til oligopolistisk konkurranse. (Få bedrifter har en stor andel av markedet. Prisen ble presset ned pga effektivitet i produksjon og lavere kostnader)
o Dermed ble enkelteiernes dominans sterkt redusert pga fusjoner, men lederne måtte fremdeles få godkjent strategien fra lederne sine.
o Denne styringen første til at USA dro ifra Storbritannia gjennom at Storbritania fremdeles hadde sterk eiermakt. Mer uavhengige arbeidere i SB, og mindre interesse for forretningsutdannelse og ingeniørfag.

Hvordan forandret lederidealene seg med den tredje industrielle revolusjon.

o I bedriften gikk kommunikasjonen to veier, ikke bare fra topp til bunn slik som i Den andre IR.
o Modellen til Japan var så god at vesten ville ape etter
o Chandler-modellen satt fortsatt langt inne i kulturen, sakket akterut
o Den 3.IR var preget av flate hierarki. Arbeiderne ble gitt større makt
o Det ble større kvalitet på det Japan laget. De store amerikanske fabrikkene var rettet mot lavere enhetskostnad og høyrere fortjeneste.
o På den ene siden: Chandlers ledelsesmodell baserte seg på at lederne styrte bedriften for å skape økonomisk vekst, på den andre siden den ledelsesmodellen i den tredje IR baserte seg mer på å finne den beste metoden som økte arbeidslysten som igjen økte produktiviteten.

# data[].attributes.body
Taylorisme er fra andre industrielle revolusjonen. Hans ideal” Maskinteorier teorier” om ledelse hvor arbeidelse omtalt som forlengelse av maskinen og hvor arbeidere ble omtalt som kostnad og kan utbyttes. Det viktigste er gjennom oppgaveanalyse som kan finne ineffektive delen av produksjonen mer effektiv. Ledere er i sterkt kontroll i arbeidsprosessen og arbeide ble delt til veldig små avdeling.  med denne måten var veldig effektivt i den andre industrielle revolusjon.. Disse prinsippene inspirert menge bedrifter i den tredje industrielle revolusjon. Japan videreførte Taylorisme. ....

# data[].attributes.headline
Gjør rede for hva vi mener med Taylorisme, drøft hvordan prinsipper fra Taylor gjør seg gjeldende under den tredje industrielle revolusjon.

# data[].attributes.subject
Gjør rede for hva vi mener med Taylorisme, drøft hvordan prinsipper fra Taylor gjør seg gjeldende under den tredje industrielle revolusjon.

# data[].attributes.body
Taylorisme, hva er det?
- hvem er Taylor + hva gjorde han
- hva ville han innføre
- viktig for samfunnet
- utbygging av velferdsstat
- synet på de ansatte og ledelse
Prinsippene til Taylor:
- spesialisering
- effektivisering
- vitenskapelig ledelse
- teknologi (tredje revolusjon)

# data[].attributes.body
Eksamenoppgaven

Taylorisme. Den ble oppkalt etter en ingeniør som heter Fredrick W. Taylor. Taylor var kjent for hans program Scientific Management. Han arbeidet i 1900 tallet systematisk for å utvikle metoder for å produsere mer effektivitet. I Philadelphia arbeidet han ved Mivale Steel Company og innførte blant annet tidsstudier. Han arbeidet også for å forbedre produksjonsprosessen gjennom å øke opp arbeidet i nye sekvenser. Innføring av nye redskap og metoder var helt sentralt. Han var også opptatt av å innføre insentiver for å få arbeidere til øke tempoet. Hans program handlet rett og slett om å etablere standarder, skape” vitenskapelig” ledelse, for å skape størst mulig effektivitet. Budskapet hans var nye metoder ville redusere sløseriet i den amerikanske økonomien. Det er en betegnelse på en metode for planlegging på produksjon under industrialisering. Metoden hans var ikke likt av mange og kom i tøffe diskusjoner med fagforeningsledere. De mente at metoden hans ville gjøre arbeidslivet umenneskelig. Menneskene ble et redskap, enkeltindivid ble utbyttbart. Dette gikk også imot Immanuel kant sine meninger om menneskenes verdighet, altså ikke bruk menneske som redskap for å nå målet ditt.

Taylorisme innebærer at industriprodukter skal bære preg av vitenskapelig utformede metoder, og at tankearbeids flyttes.

Taylor var veldig opptatt av å etablerer standarder, skape vitenskapelig ledelse, for å skape størst mulig effektivitet. I den 3 industrielle revolusjonen så var det færre ledere men fortsatt store bedriften, ansatte jobbet mer selvstendig altså uavhengig av ledere.

Taylor sin tankegang var at ledere skulle få mest mulig bruk av sine ansatte, med andre ord så ville han at ledere skulle utnytte ansatte på maksimalt nivå. Han så på ansatte som om de var maskiner på jobben, og det er slik bedriften skaper størst mulig effektivitet.

# data[].attributes.body
Gjør rede for sentrale begreper hos Alfred D. Chandler

-       Den synlige hånd:

Ledernes synlige hånd erstattet markedets usynlige hånd gjennom effektivitet i både administrasjon og produksjon.

-       Managerial revolution (ledelseskapitalismen vokser)

Eierne fikk mindre andel av de nye store selskapene. àLederne tok over kontrollen av den nye komplekse bedriften. bedriftene er kapitalintensive; fusjoner og oppkjøp ble mer vanlig. Lederne tok utdannelse.

-       Managerial Hierarchies

Ledeleshierarkier minner om militær kommandokjede, Bedriftene ble høyere; flere nivåer på ledere. Byråkratiske trekk (Weber). Top down – kommunikasjon

-       Manufacturing, marketing, management

Drøft hvordan ledelsesidealene endret seg med den tredje industrielle revolusjon.

-       Det ble færre ledere enn tidligere

-       Bedriftene ble mindre og mer horisontale: lavere

-       Det ble et generelt større krav på kompetanse og utdannelse.

-       Den Japanske standarden: lean production, just in time production, forandra vestens arbeidsmetode.

o   Bottom Up: kommunikasjon. De som kunne arbeidet fikk sjanse til å påvirke måten de jobbet på.

o   Total quality management: kvalitet skal også være på arbeidsplassen, da synes det på produktet også.

-       Verdibasert ledelse

o   En leder bedriften ut fra ett verdigrunnlag.

Gjør rede for ledelsesprinsipper i laug og småbedrifter

Drøft deretter hvordan prinsippene gjør seg gjeldende under den tredje industrielle revolusjon.

1. Gjør rede for ledelsesprinsipper i laug og småbedrifter. Drøft deretter hvordan disse prinsippene gjør seg gjeldende under den tredje industrielle revolusjon.

Lauger, første industrielle revolusjon:  Eldre lærte opp de yngre. Paternalisme, som betyr at sjefene i laugene behandlet sine undersåtter som sine barn, noe som betydde at for mange virket arbeidsforholdene mye mer medmenneskelig. Og det gjorde at mange arbeidet veldig billig tross muligheten for en bedre jobb med hardere dager og bedre lønn. Typisk: håndvevere

Småbedrifter i første industrielle revolusjon: Det var få ledere, og eierne hadde en viktig rolle også som ledere. Lederskapet var ikke noe formell funksjon, og lederne hadde ikke noe høy status. Eierne satt alene i kontorfløyen, mens lederne var nede på gulvet.

I de lederløse britiske fabrikkene hadde arbeiderne en viktig faglig rolle når det gjaldt å gjennomføre arbeidsprosessene.

I den tredje industrielle revolusjon: lederne har mer en delegerende lederatferd. På samme måte som i laugene under den første industrielle revolusjon er det her fokus på systemet rundt bedriften; at arbeiderne føler seg varetatt.

Det var færre ledere i den tredje industrielle revolusjon, og arbeidere i forskjellige nivåer hadde mer og bedre dialog. Lederne fikk også mer informasjon om hva som skjedde "på gulvet". Dette oppstod først i Japan, og influerte resten av verden, derav Japanisering. Arbeiderne fikk mer ansvar, og hierarkiet ble flatere.

Arbeiderne har på samme måte som i den første revolusjonen en viktig faglig rolle når det gjelder å gjennomføre arbeidsprosessen. I den andre industrielle revolusjonen var det ikke like mye fokus: da ofte mennesker blir brukt som redskapet for maskiner. Arbeiderne i den tredje industrielle og den første industrielle revolusjon er mye mer selvgående enn i den andre.

1. Gjør rede for hva vi mener med taylorisme. Drøft hvordan prinsipper fra Taylor gjør seg gjeldende på ulike måter under den tredje industrielle revolusjon.

Tayolorisme er en betegnelse på en metode for planlegging av produksjon under industrialiseringen. Den baserte seg på å optimalisere produksjonen, ved å tilføye nye redskap og teknikker som å stykke opp produksjonen enda mer, noe som førte økt produksjon, men også til at mennesket var et redskap for maskinene, og ikke omvendt.

Gjør rede for hva vi mener med Taylorisme.

Drøft hvordan prinsipper fra Taylorisme gjør seg gjeldende på ulike måter den tredje industrielle revolusjon.

Tayolorisme er en betegnelse på en metode for planlegging av produksjon under industrialiseringen. Den baserte seg på å optimalisere produksjonen, ved å tilføye nye redskap og teknikker som å stykke opp produksjonen enda mer, noe som førte økt produksjon, men også til at mennesket var et redskap for maskinene, og ikke omvendt.

# data[].attributes.body
Taylorisme er vitenskapsbasert planlegging av produksjon. Taylorisme  har sitt opphav fra den andre industrielle revolusjon, og er kjent som scientific management. Frederick Taylor er mannen bak teorien. Utgangspunktet hans var at han mente at arbeidet var ineffektivt og uorganisert. Taylor var veldig opptatt av forbedringer og effektivisering langs samlebåndsproduksjonen gjennom oppgaveanalyse ved hver enkelt stasjon.

«Workers work -  managers manage»

All informansjonen skal i følge Taylors teori komme ovenfra og nedover, i form av instruksjoner. Arbeidsgivers- og ansattes optimale velstand er hovedformålet med ledelsen i bedriftene. Den dag i dag  kritiseres Taylors grunntanker om menneskers økonomiske motivasjonskraft, og tendens til latskap og unnasluntring.

Taylorisme i den tredje industrielle revolusjon

Japansk industriproduksjon i den tredje industrielle revolusjon var basert på effektivitet, og kan således knyttes til Taylorisme. Taylorisme kan også knyttes til prinsipal agent-teorien. Eieren står sterkest i hierarkiet.