# data[].attributes.headline
Figuras ocultas: Visionat film i qüestionari de reflexió

# data[].attributes.subject
Figuras ocultas: Visionat film i qüestionari de reflexió

# data[].attributes.attachment_link.title
✅ El conflicto de ISRAEL y PALESTINA en 13 minutos | Resumen FÁCIL y RÁPIDO

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
PRIMER CICLE (1r i 2n d'ESO)
Aquests recursos son suggeriments, en tot cas, s'aconsella que abans del seu ús, la persona docents en faci una revisió i valori, segons les característiques del seu grup, si son adients o no. Podeu trobar més recursos i cercant per paraules clau a l'apartat Recursos per a l'aula.

# data[].attributes.attachment_link.title
Recursos cohesió de grup secundària | Sigues TU

# data[].attributes.attachment_link.description
Sigues tu, eines i actius per a la salut" és un programa dissenyat per entrenar les habilitats per a la vida d'infants i adolescents

# data[].attributes.headline
VideoJoc per posar-te a la pell d'un refugiat

# data[].attributes.subject
VideoJoc per posar-te a la pell d'un refugiat

# data[].attributes.body
The tree. De Milind Dhaimade

# data[].attributes.attachment_link.title
AMANTES 5: SI HAY ALGO DE TU FÍSICO QUE NO TE GUSTA ¡ABRE LOS OJOS!

# data[].attributes.attachment_link.title
🌈FOMENTA LA LECTURA🌈, el AMOR POR LOS LIBROS🌈 con el mejor 1 único vídeo!

# data[].attributes.attachment_link.title
A Social Life | Award Winning Short Film | Social Media Depression

# data[].attributes.attachment_link.title
Identity SHORT FILM (Award Winning Inspirational Short)

# data[].attributes.attachment_link.title
Girl toys vs boy toys: The experiment - BBC Stories

# data[].attributes.attachment_link.title
Patis coeducatius. Guia per a la transformació feminista dels espais escolars.

# data[].attributes.body
Document en paper. Cal escanejar-lo

# data[].attributes.headline
Guia de coeducació pels centres educatius

# data[].attributes.subject
Guia de coeducació pels centres educatius

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
¿Qué se esconde detrás de una camiseta de 2€? ¿Qué provoca que los ciudadanos de las sociedades más avanzadas, a pesar de su nivel de vida, tengan más problemas psicológicos y sociales que ninguna otra, y que en ellas la depresión y la ansiedad se hayan convertido en una epidemia?¿Cómo es vivir en la pobreza verdadera?
Aquí destacamos una breve reseña de los cuatro documentales que no debes perderte si deseas entender mejor el papel del consumo consciente y el respeto al trabajador en los objetos que compramos.

'The True Cost' - ¿Quién paga el precio de nuestra ropa barata?

En noventa minutos, este documental habla al mismo tiempo del producto y del proceso. La cámara salta de las atractivas pasarelas europeas a los barrios marginales indios en los que se crean esas prendas.

Hoy en día los bloggers de moda abarrotan YouTube con vlogs y "hauls" y confiesan que "no me da tiempo a usar todo lo que tengo, ni siquiera sé qué me gusta más, esto lo compré hace meses y aún ni lo he estrenado" se escucha muchas veces. Cuando la generación anterior a la nuestra tenía nuestra edad, no podían permitirse comprar una docena de camisetas en una sola salida de compras. ¿Puedes imaginarte que tu bisnieta herede tu vestido de H&M? Tendrías mucha suerte si te dura más de una temporada... Hoy sin embargo, puedes comprarte seis vestidos asequibles en un solo día de compras.

Al ver el documental, te das cuenta de que la moda barata puede ser adecuada para tu billetera pero muy perjudicial para la humanidad. Repleto de mini narrativas y entrevistas con diseñadores y trabajadores de fábricas, el documental fue pagado por los participantes en el sitio de crowdfunding, Kickstarter. Alrededor de 900 extraños financiaron el proyecto, que tardó 2.5 años en realizarse. La principal conclusión es esta: no seas una "víctima de la moda" y si compras algo nuevo, asegúrate de que no haya víctimas de por medio. Disponible en Netflix. Más en The True Cost Movie .

"Minimalism"- Un documental sobre las cosas importantes

"Minimalism" es la película-documental creada por Joshua Fields Millburn y Ryan Nicodemus, más conocidos como" The Minimalists ", quienes comparten sus historias a través de www.theminimalists.com desde hace algunos años.

En 2006, Al Gore lanzó "An Inconvenient Truth" (Una verdad incómoda), una película convincente y concisa que describe el alcance y la amenaza del calentamiento global. Un documental que si aún no has tenido tiempo de ver, te animamos a hacerlo. Pero lo que AIT no cubrió -y esto no es una crítica- es el impacto emocional que tiene el consumismo en nosotros, en nuestras vidas. Estamos devastando nuestro planeta, pero ¿para qué? "Minimalism" hace un trabajo maravilloso al observar el impacto humano de nuestro tratamiento rapaz del planeta y cómo simplemente no funciona prácticamente en ningún frente. Y quizás lo más importante, muestra una alternativa atractiva: una vida con menos cosas y espacio, una vida llena de más significado, felicidad y abrazos.

El documental "Minimalism" examina los muchos sabores del minimalismo llevando al público a la vida de minimalistas de todos los ámbitos: familias, empresarios, arquitectos, artistas, periodistas, científicos e incluso un antiguo agente de Wall Street. - Todos ellos se esfuerzan por vivir una vida más significativa con menos. Disponible en Netflix. Más en Minimalism Film.

"Sweatshop: Deadly Fashion"- Tres influencers conocen quién ha cosido su ropa

Esta serie llevó a 3 fashion bloggers de Noruega a los talleres en Camboya donde se confecciona la ropa de la que ellos hablan en sus canales. El impacto en los chicos, sin duda, estaba fuera del guión. Y es que se han convertido en todo un fenómeno por sus testimonios, porque han puesto las luces en el lado más oscuro de la industria de la moda: la fabricación de las prendas en talleres que trabajan con mano de obra barata, otorgan pésimas condiciones de trabajo y que, en resumidas cuentas, son partícipes de la esclavitud moderna.

Una vez en Camboya, Anniken Jørgensen, Frida Ottesen y Ludvig Hambro se integraron al trabajo como cualquier otro trabajador del taller, experimentaron vivir con el presupuesto diario de la paga por las largas jornadas de 10 horas. "Los domingos solo trabajamos 8 horas" dice Sokty, una de las chicas que les da acogida en su pequeña casa y les ayuda a comprender las condiciones de su vida cotidiana. Los capítulos pueden verse en línea (y subtitulados al español) en Aftenposten.no

"Living on One Dollar": ¿Podrías vivir con 1$ al día?

En 2010, cuatro estudiantes universitarios se embarcaron en un viaje para vivir esta realidad. El fruto de su experiencia es un documental de 56 minutos que se puede encontrar en Netflix o YouTube llamado Living on One Dollar . En el documental, sigues a estos jóvenes que toman dos cámaras, suministros mínimos y la promesa de vivir con un dólar al día durante todo un verano en la zona rural de Guatemala.

El documental c omienza mostrando a estos jóvenes dejando a sus familias atrás con nada más que una mochila y la ropa en la espalda. Con estos suministros, vuelan a Guatemala y luego se dirigen en pequeños autobuses a una aldea remota. Desarrollan un sistema de pago aleatorio para imitar la incertidumbre financiera que enfrentan los jornaleros. En algunos días, los niños no ganan nada y algunos días ganan hasta $ 9. El documental sigue a estos jóvenes mientras desafían a los elementos, luchan contra la enfermedad, están desnutridos, conocen a sus vecinos y llegan a comprender verdaderamente cómo es vivir en la pobreza verdadera. Su incomodidad se convierte en nuestra lección.

# data[].attributes.attachment_link.title
4 documentales imprescindibles para entender la importancia del consumo consciente | Ética Market

# data[].attributes.attachment_link.description
¿Qué se esconde detrás de una camiseta de 2€? ¿Qué provoca que los ciudadanos de las sociedades más avanzadas, a pesar de su nivel de vida, tengan más problemas psicológicos y sociales que ninguna otra, y que en ellas la depresión y la ansiedad se hayan convertido en una epidemia?¿Cómo es vivir en la pobreza verdadera?

# data[].attributes.attachment_link.title
The True Cost Official Trailer 1 (2015) - Documentary HD

# data[].attributes.attachment_link.title
The Corporation - La Corporacion (español - spanish)

# data[].attributes.body
WEB

# data[].attributes.attachment_link.title
Estàs exercint violència? Vols saber en quin grau?

# data[].attributes.attachment_link.description
Avalua el nivell de violència que exerceixes sobre la teva parella. Demana ajuda segons els resultats.

# data[].attributes.body
Víedo interessant

# data[].attributes.headline
Els vuit indicadors que mostren la desigualtat entre homes i dones

# data[].attributes.subject
Els vuit indicadors que mostren la desigualtat entre homes i dones

# data[].attributes.body
ARTICLE DE VILAWEB

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Avui, Dia Internacional de les Dones, és una bona ocasió per a recordar amb dades que encara no existeix una igualtat efectiva entre homes i dones al nostre país. Ho corroborem amb vuit indicadors que mostren que cal continuar reivindicant la igualtat.

1. El poder polític

Històricament, les dones han estat excloses de la política institucional i invisibilitzades. El seu pes ha anat augmentat i se n'ha normalitzat la presència, amb mecanismes com les llistes cremallera, que alternen una persona de cada sexe.

Actualment, la participació de les dones en els parlaments fluctua entre el 39% i el 47%, acostant-se a la paritat, i se situa entre el 31% i el 50% als governs del país. Però les desigualtats encara es mantenen de manera evident en altres aspectes del món polític.

A les batllies dels Països Catalans, només entre un 10% i un 29% són dones, també al Principat d'Andorra, amb solament set parròquies. La visibilitat de les batllesses és important, perquè governen ciutats com Barcelona, Castelló de la Plana, Andorra la Vella, l'Hospitalet de Llobregat, Maó i Ciutadella, però la igualtat encara és lluny, especialment en aquesta qüestió.

2. Les feines de casa

Una part important de la població encara veu les feines de casa com una activitat essencialment femenina. Les dones dediquen el doble de temps a aquesta tasca que no pas els homes.

Les diferències de gènere en el temps que es dedica a la llar són independents de la relació laboral; és a dir, tinguin feina fora de casa o no. Fins i tot en el cas que més convergeix, les dones treballadores dediquen més temps a la llar que no pas els homes inactius o desocupats.

Aquesta proporció es manté en altres activitats, com la cura dels infants a casa. L'única explicació possible és que són feines assignades socialment a les dones, encara que tinguin menys temps que no pas l'home.

3. L'escletxa salarial

Una de les desigualtats més evidents és la diferència de salari entre homes i dones. Als Països Catalans, els homes cobren entre 5.300 euros i 7.300 més que no pas les dones, una disparitat que es manté encara que s'ajusti per factors.

Una hipòtesi podria ser que les dones cobren menys perquè treballen menys hores (tenen més contractes parcials), però quan s'ajusta el càlcul per les hores treballades, la desigualtat es manté.

També es manté la desigualtat de salari en totes les franges d'edat, encara que com més edat, l'escletxa és més gran. Fins i tot, ajustat pel nivell educatiu i el tipus de feines, hi ha diferències. Simplement, les dones cobren menys que els homes.

4. L'esport

L'esport i l'exercici físic s'ha considerat tradicionalment una cosa d'homes. I els prejudicis i estereotips encara perduren, si bé les dones hi participen cada vegada més.

Malgrat aquest creixement, només una quarta part dels membres federats són dones. Una diferència que també es trasllada a tots els aspectes de l'esport federat.

Les dones ostenten l'11% de les presidències, el 23% de la direcció tècnica i el 33% de les secretàries. La igualtat efectiva entre homes i dones encara és lluny.

5. Les excedències laborals

De la mateixa manera que les dones encara tenen socialment adjudicades una sèrie de tasques com les de casa o la cura dels infants, independentment de la relació laboral, també són les dones les qui deixen la feina quan s'han de fer càrrec d'un familiar.

De totes les excedències demanades per a cuidar els fills o els familiars als Països Catalans, el 92% són de dones (12.381 sol·licituds). Una dada que va lligada al fet que tenen associades aquestes tasques.

A més, aquesta qüestió també va estretament relacionada a la precarietat de les dones, ja que sense una dedicació completa és difícil ascendir laboralment. Les dones ostenten el 72% dels contractes a temps parcial i només un 41% dels contractes a temps complet. Cal afegir que vora un 20% de les dones que tenen un contracte a temps parcial diuen que ho fan perquè tenen obligacions familiars o perquè s'han d'encarregar de la mainada, de malalts o de persones d'edat avançada. Un percentatge que només és del 2,74% entre els homes.

6. Violència de gènere

Un dels problemes més importants de la societat és la violència masclista. Una enquesta de la Generalitat de Catalunya conclou que una dona de cada quatre ha patit una agressió masclista de gravetat especial durant la seva vida.

L'any passat, va haver-hi un total de 50.841 denúncies als Països Catalans per violència masclista. El 4% de les dones entre 18 anys i 70 que treballaven van plegar d'alguna feina per evitar una situació d'assetjament sexual.

A l'estat espanyol, més d'una desena part de les dones han tingut una parella que ha provat d'impedir que veiessin un amic o un familiar. Un problema afegit és que aquestes actituds es mantenen independentment de l'edat.

7. La por d'anar sola

En la darrera enquesta Òmnibus de la Generalitat de Catalunya, un 68% de les dones entre 18 anys i 24 ubicava entre el 7 i el 10 el grau de por de caminar sola de nit per por de patir una agressió sexual (en una escala de l'1 al 10). I un 85% el situa entre el 5 i el 10.

En el total de dones, només un 16% situa la por a zero, i un 62% entre el 5 i el 10. Això va relacionat estretament amb altres percepcions, com el fet que un 82% de les noies entre 18 anys i 24 considera que es fan sovint comentaris sexuals a bars, discoteques, festes majors i espais d'oci.

Amb una gravetat encara major, un 73% creu que sovint hi ha actituds molestes de caràcter sexual (com ara insistir quan s'ha dit que no, o ser seguida). També hi ha un 53% que creu que sovint hi ha tocaments sexuals sense violència; un 26% percep que sovint es comenten tocaments sexuals amb violència; i un 17%, violacions o intents de violació. La por existeix, i els fets, molt sovint, la corroboren.

8. Els alts càrrecs

En el món laboral, sovint es parla del sostre de vidre, en referència a la barrera invisible que comporten les limitacions amb què es troben les dones per a ascendir professionalment fins als càrrecs de més responsabilitat.

La presència de dones en alts càrrecs, directors i gerents, encara és molt menor en comparació amb els homes.

Els factors són diversos. Com hem vist, hi ha la qüestió de la conciliació familiar i de la llar, on sembla que les dones hagin de triar entre una opció i una altra. Però les estadístiques diuen que van més enllà d'aquests aspectes.

Un sostre que limita les carreres professionals, difícil de traspassar i que els impedeix de continuar avançant. En aquestes qüestions i tantes més, encara falta molt per a assolir una igualtat efectiva entre homes i dones.

# data[].attributes.attachment_link.title
Els vuit indicadors que mostren la desigualtat entre homes i dones - VilaWeb

# data[].attributes.attachment_link.description
Avui, Dia Internacional de les Dones, és una bona ocasió per a recordar amb dades que encara no existeix una igualtat efectiva entre homes i dones al nostre país. Ho corroborem amb vuit indicadors que mostren que cal continuar reivindicant la igualtat. 1.

# data[].attributes.attachment_link.description
Sigues tu, eines i actius per a la salut" és un programa dissenyat per entrenar les habilitats per a la vida d'infants i adolescents

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
29 d'octubre del 2016. Set homes es dirigeixen a una fàbrica abandonada de Manresa on se celebra una festa amb la presència d'una vintena de joves, la majoria menors d'edat, entre elles una adolescent de 14 anys a qui coneixen de la ciutat. En un moment determinat de la nit un d'ells s'emporta la noia en una sala de la nau i la viola. Al cap d'uns minuts, surt i crida la resta del grup. "Va, et toca a tu, 15 minuts cadascú i no tardis". Primer per torns i després els sis en tromba, van entrant a l'estança i agredeixen sexualment la víctima reiteradament. El setè del grup es queda a la porta però tampoc no ajuda la jove, sinó que ho aprofita per masturbar-se mentre els seus amics la continuen agredint. És la denúncia que fa la víctima i el relat que exposa la Fiscalia, que demana entre 10 i 19 anys i mig de presó per sis dels set acusats, a qui han començat a jutjar aquest dimarts a l'Audiència de Barcelona. Tots ells han negat haver agredit la víctima.

Tot i el contundent relat que fa la Fiscalia en el seu escrit d'acusació, el ministeri públic acusa sis dels processats d'abusos sexuals i el setè únicament d'omissió del deure de socors. L'acusació pública no opta pel delicte d'agressió sexual, com sí que ho fa l'acusació particular -que representa la víctima- tot i que es podria considerar que concorren alguns dels requisits que estableix el Codi Penal per atribuir aquest delicte (violència i intimidació). Segons el relat del fiscal, un dels acusats va amenaçar la resta d'adolescents que hi havia a la fàbrica amb una pistola de fogueig. "Si algú diu alguna cosa del que ha passat, tindreu problemes amb la vostra família", els hauria dit. Dies després s'hi hauria tornat a posar en contacte per continuar-los amenaçant.

Una de les dificultats del cas és que les anàlisis biològiques que es van fer a la roba de la menor van confirmar l'existència de diversos perfils d'ADN però només un d'ells s'ha pogut atribuir a un dels acusats. Per això els processats han optat durant la seva declaració al judici per admetre que aquella nit van acudir a la festa de la fàbrica, però negar rotundament haver mantingut cap tipus de relació sexual amb la noia. També ho ha fet el processat de qui sí que es va poder identificar el perfil genètic. L'home no ha sabut explicar com havia arribat aquest material biològic a la roba de la víctima i únicament ha dit que "la noia s'hauria assegut en algun lloc" i hi hauria entrat en contacte, però ha negat haver-la agredit.

Tres eixos de defensa

A partir d'aquí, la defensa de la resta de processats ha passat per tres eixos: negar haver agredit la noia i situar-se en una estança diferent de la que s'haurien produït els fets, explicar que tant ella com la resta de persones que hi havia a la festa anaven beguts i que el lloc estava a les fosques i, per últim, descartar cap tipus d'amenaça ni haver vist la suposada pistola. El relat però ha comptat amb alguns matisos, en funció del nivell d'implicació que la denúncia els atribueix a cadascú d'ells.

Així, el processat a qui la fiscalia acusa d'agredir en primer lloc a la víctima i d'ordenar els torns perquè ho fessin la resta, també s'ha desvinculat dels fets. Aquest home -que el 2016 tenia 20 anys- ha admès conèixer la víctima i una amiga de la noia -també menor- d'abans. Tot i que la Fiscal del cas li ha preguntat si mai havien tingut relacions, el processat ho ha negat. "Ella se m'havia insinuat abans, però jo sempre l'havia rebutjat", ha dit l'home. Segons la seva versió, aquella nit també van estar parlant a la fàbrica, però ni ell va agredir la noia ni va veure que ho fes ningú més. L'acusat sí que ha admès que, amb posterioritat, va saber que la víctima tenia intenció de denunciar-lo per haver-la violat i ha reconegut que es va inventar que tenia una relació amb una de les amigues de la noia per por a que l'acabessin implicant. També ha assegurat que la víctima va trucar-lo dos cops i li va explicar "que la seva mare l'havia portat a l'hospital perquè li semblava que estava embarassada i que, tot i que ella ho sentia molt, la seva família tenia intenció de denunciar-lo".

Aquest home -que és per a qui la fiscal demana més pena de presó, un total de 19 anys i mig- i un altre dels processats han estat els únics que han admès al judici haver parlat amb la víctima la nit dels fets. L'altre acusat que ha reconegut haver parlat amb l'adolescent ha explicat que en un moment de la nit, una amiga de la nena va anar-lo a buscar i li va demanar que l'acompanyés a la segona de les estances perquè "estava passant alguna cosa". Segons la seva versió ell i la noia van cridar la víctima des de la porta. No es veia res del que hi havia a dins però ha insistit que la víctima havia sortit de l'estança "vestida i rient" i els hauria contestat que "estava bé". Després va marxar, ha assegurat.

Impliquen dos testimonis

Alguns dels processats han coincidit a assenyalar dos joves més, que no estan acusats en la causa, com dues persones que haurien estat tota la nit amb la víctima. Tot i que en tot moment han mantingut que la fàbrica estava a les fosques i que per veure-s'hi utilitzaven la llanterna del mòbil, han coincidit a situar-los, fins i tot, en la segona de les estances on s'hauria produït la violació. Les acusacions però tenen clar que hi ha prou proves com per implicar els processats en l'agressió múltiple. Una de les claus serà la declaració de la pròpia víctima, de la seva amiga i de la resta de testimonis, que estan citats a declarar al judici aquest dimecres.

Les altres claus del cas seran, d'una banda, poder determinar si les proves d'ADN son concloents per poder descartar la resta de processats (dijous estan citats a declarar els pèrits) i determinar l'existència de les presumptes amenaces als joves amb una arma de fogueig. L'acusat que les hauria fet ha negat disposar d'aquesta arma i proferir les advertències tant la nit dels fets com amb posterioritat.

La Fiscalia demana entre 10 i 12 anys de presó per la majoria dels acusats, excepte pel principal processat, per qui sol·licita 19 anys i mig de presó i per l'home a qui únicament responsabilitza de no haver auxiliat a la víctima, per qui demana una multa de 18 mesos de presó. Les parts exposaran les seves conclusions definitives del cas dijous i el judici quedarà vist per a sentència.

Concentració de suport

En les últimes hores, l'Ajuntament de Manresa ha condemnat els fets. Recorda que es tracta d'un cas similar al de la Manada -la violació en grup d'una noia de 18 anys el juliol del 2016 als Sanfermines que el Tribunal Suprem ha acabat condemnant per agressió sexual i no per abusos com inicialment havia fet l'Audiència de Navarra-, amb un "agreujant", que es tracta d'una menor d'edat. El consistori ha expressat el suport a la víctima i la seva família i ha demanat que en el judici es tingui en compte la jurisprudència que pot crear la sentència del Suprem sobre el cas de la Manada perquè es condemni els acusats per violació. Aquest dimarts a la tarda es farà una concentració de suport a la jove.

# data[].attributes.attachment_link.title
La 'Manada' acusada de violar una nena de 14 anys a Manresa, a judici: "Va, et toca a tu, 15 minuts i no tardis"

# data[].attributes.attachment_link.description
29 d'octubre del 2016. Set homes es dirigeixen a una fàbrica abandonada de Manresa on se celebra una festa amb la presència d'una vintena de joves, la majoria menors d'edat, entre elles una adolescent de 14 anys a qui coneixen de la ciutat.

# data[].attributes.body
DINÀMIQUES RELACIONADES

# data[].attributes.headline
1.	Revistes USTEC: Hi ha diverses propostes didàctiques molt interessants per parlar de La Pau•	

# data[].attributes.subject
1.	Revistes USTEC: Hi ha diverses propostes didàctiques molt interessants per parlar de La Pau•	

# data[].attributes.body
Treballem per la Pau, nº393: http://www.sindicat.net/w/docs/eina393.pdf•
La pau un repte diari, nº413 : http://www.sindicat.net/w/docs/eina413.pdf•
Vivim en pau?, nº429 : http://www.sindicat.net/w/docs/eina429.pdf•
Dones per la pau i el desarmament, nº443: http://www.sindicat.net/w/docs/eina443.pdf•
Dones per la pau , nº 448: http://www.sindicat.net/w/docs/eina448.pdf•
Per un món en pau, nº 466: http://www.sindicat.net/w/docs/eina466.pdf•
Drets humans i no violència, nº 460: http://www.sindicat.net/w/docs/eina460.pdf

# data[].attributes.body
Xarxa de recursos sobre educació per la pau, el desenvolupament i la interculturalitat, amb materials pedagògics, bibliografia i una selecció de pel·lícules. També conté un directori de persones i grups que treballen en aquest àmbit. Inclou una secció d'actualitat i agenda.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ACTUALITAT
Aquesta secci recull campanyes i propostes pedaggiques per treballar temes d'actualitat.

AGENDA
Aqu pots trobar-hi i anunciar-hi tot tipus d'activitats: cursos, tallers, jornades, conferncies, exposicions, sobre Ed. per la Pau, la Interculturalitat i el Desenvolupament.

# data[].attributes.attachment_link.description
Red de recursos de Educacin para la Paz, el Desarrollo y la Interculturalidad. Un espacio para COMPARTIR recursos para una educacin transformadora hacia un mundo ms justo. Bases de datos, direcciones, propuestas pedaggicas, etc. Impulsada por Sedupaz, Sodepau, Pangea, ...

# data[].attributes.body
HABILITATS I TALENT

# data[].attributes.body
INTOLERÀNCIA

# data[].attributes.attachment_link.description
Access Google Forms with a personal Google account or Google Workspace account (for business use).