# data[].attributes.body
Sæler og ådsler.
Isbjørnen er øverst i den marine, arktiske fødekæde.
Isbjørnens kropsbygning kræver en kost baseret på store mængder sælspæk og isbjørnen regnes for at være det medlem af bjørnefamilien, der spiser mest kød.
Men isbjørnens foretrukne føde kan være svær at få fat på i store dele af året. Isbjørnen fylder typisk fedtreserverne op i føderige perioder, så den kan sikre overlevelse i månederne uden mad.
Perioden uden mad kan vare mellem tre og fire måneder – og endnu længere i nogle områder. I takt med at Arktis bliver varmet op som resultat af klimaforandringerne, samler isen sig senere og senere på sæsonen og isbjørnen må vente længere, før jagten på ny kan gå i gang.

# data[].attributes.headline
Hvor mange isbjørne er der cirka tilbage?

# data[].attributes.subject
Hvor mange isbjørne er der cirka tilbage?

# data[].attributes.body
Der findes mellem 22-31.000 isbjørne på verdensplan
Der er anslået 19 specifikke underbestande
Hovedparten af isbjørnene lever på canadisk territorium. Grønland er hjemsted for anslået 2.200 isbjørne på vestkysten, mens antallet på østkysten aldrig er optalt.

# data[].attributes.body
Isbjørnen lever på den arktiske havis, der skaber en platform, hvorpå den kan vandre og hvorfra den kan jage, bo, formere sig og i nogle tilfælde bygge hi og hule til at få unger i.
Men havisen er mere end blot en simpel, flydende platform, det er en del af et økosystem, som er beboet af plankton og mikroorganismer, der understøtter den rige fødekæde, som nærer sæler som ringsæl, som er isbjørnens vigtigste bytte.
Når havisens kant trækker sig tilbage mod nord i sommermånederne – og den tilbagetrækning bliver mere og mere voldsom for hvert år, der går – må isbjørnene følge med isflagerne mod nord for at være tæt på sæler og andre byttedyr.
Ellers strander isbjørnen og bliver tvunget til at tilbringe sin sommer på land, indtil havisen igen samler sig om efteråret. I den periode må isbjørnen overleve på ophobet kropsfedt fra jagten i forår og vinter og spise fugleæg og bær, hvilket langt fra er den bedste form for isbjørneføde.

# data[].attributes.headline
Hvorfor har isbjørne sort hud under den hvide pels?

# data[].attributes.subject
Hvorfor har isbjørne sort hud under den hvide pels?

# data[].attributes.body
Ingen ved, hvorfor isbjørnens hud er sort under den hvide pels. Gennem en længere årrække troede biologerne, at den sorte hud opsugede ultraviolette solstråler, som trængte gennem pelsens hule, gennemsigtige yderhår og opvarmede isbjørnen i dens forfrosne levesteder højt mod nord. Men teorien er blevet afvist. Studier af isbjørnehår har nemlig vist, at kun en uhyre lille del af solstrålerne trænger gennem pelsen. De bittesmå mængder stråling har ingen betydning for isbjørnens varmeregnskab. Isbjørnen benytter altså ikke solvarme, men bruger sin egen kropsvarme kombineret med et 7-11 cm tykt fedtlag og en tæt og tyk pels til at holde sig varm i selv ekstreme kuldegrader. Isbjørnens isolering er så effektiv, at den ser helt sort ud, hvis man filmer den med varmefølsom, infrarød film. Kun dens ånde viser sig på filmen.