# data[].attributes.body
Et styre af embedsmænd - i det enevældige samfund. De varetog administrationen lokalt. De krævede fx skat rundt om i landet for kongen

# data[].attributes.body
En gruppe af personer som udøver regeringsmagt på vegne af en umyndig eller storsindig monark

# data[].attributes.body
Eneret på en bestemt vare/tjeneste ydelse (fyrsten har monopol på militær magt)

# data[].attributes.body
Folk fra forskellige steder i samfundets sociale lag kan diskutere samfunds relevante problemer med/for Fyrsten/Kongen

# data[].attributes.body
Et personligt troskabsforhold mellem en herre og hans vasal.

# data[].attributes.body
Tog deres jord i fæste af den lokale herremand eller kongen for at opnå beskyttelse.
Forpligtet til at betale skat

# data[].attributes.body
Godsejer. I besiddelse til af retten til at anklage, dømme og straffe bonden.

# data[].attributes.body
Fæstebonden betalte afgift til herremanden i form af neutralier, til gengæld for brugsret til jorden. Han skulle udføre pligtarbejde for herremanden.

# data[].attributes.body
Thefer: de fattigste, daglejere, havde næsten ingen politiske rettigheder.

Zeugitter: oksespandsejere

Hippies: ridderne,

Pentakosiomedimmer, de rigeste

Alle klasserne var selvforsynede mht til våben og udrustning.

# data[].attributes.body
30mandsforsamlingens medlemmer var permanente.

De blev ikke udskiftet hvert år - eller hver måned. Man ved dog ikke
hvordan de blev udpeget.

Det var dem som havde magten i Sparta

# data[].attributes.body
Athens højesteret med 600 medlemmer fra hver fyle/område i Athen. Folkedomstolen kunne dømme folk til landsforvisning, hvis den mente, det var til statens bedste, hvilket blev brugt til politisk magtkamp.

# data[].attributes.body
Den daglige ledelse

# data[].attributes.body
Geografiske enheder i Athen. Athen har opdelt i 10 enheder hvor hver havde 50 repræsentanter.

# data[].attributes.body
Det råd archonterne sad i. Det var byens mest magtfulde institution.

# data[].attributes.body
En lovgivende og juridiske magt. Alle havde ret til at deltage. I realiteten var det en lille kreds af politikere, der dominerede. Sagerne blev afgjort ved håndsoprækning.

# data[].attributes.body
Den gruppe embedsmænd der i den aristokratiske periode styrede Athen. De var udvalgt blandt byens adelsslægter.

# data[].attributes.body
De to konger udgjorde med 28 andre mænd - der alle skulle være over 60år -  et råd der havde den afgørende magt i staten.

- Kun voksne mandlige borgere kunne deltage. Forsamlingen skulle tage stilling til de lovforslag, 30mandsrådet fremlagde.

# data[].attributes.headline
Hvilken form for demokrati har vi i Danmark?

# data[].attributes.subject
Hvilken form for demokrati har vi i Danmark?

# data[].attributes.body
Negativ parlamentarisme.  I Danmark har vi repræsentativt demokrati, dog med et lille præg af direkte.

# data[].attributes.body
Alle borgere havde ret til at deltage. Afstemningen skete 40 gange om året i byens centrum. Her lyttede de til de forslag, der blev forelagt dem, og hørte talere argumentere for forskellige synspunkter.
Alle kunne tage ordet på folkesamlingen, men i virkeligheden var det en lillekreds af garvede politikere, der dominerede. Det blev afgjort ved håndsoprækning.

# data[].attributes.body
Minder om monarki, men handler om at alt magten er placeret hos én person.

# data[].attributes.body
Er et eller flere politiske partier eller en anden form for organiseret gruppe, der er modstander af en regering, parti eller gruppe, som har den politisk styrende kontrol af et område, amt, stat, nation eller land.

# data[].attributes.body
- Dem der bliver valgt ind i folketinget
- Der vælges 179 mandater ind.
- 175 fra Danmark
- 2 fra henholdsvis Færøerne og 2 fra Grønland

# data[].attributes.body
Alle danske statsborgere med dansk bopæl i DK og man skal være over 18 år.

# data[].attributes.body
Det der står på landsretten i København

# data[].attributes.body
- Borgerne, dem der vælger folk ind i folketinget

# data[].attributes.body
En kreds af personer som tilknytter sig en ideologi eller et sæt af grundholdninger

# data[].attributes.body
- Byret
- Landsret
- Højesteret

Man kan appellere en højere vurdering i en af de højere domstole

# data[].attributes.body
Det flertal af de folkevalgte der bestemmer hvem der skal danne regering

# data[].attributes.body
Alle beslutninger l

# data[].attributes.body
Sikrer en minimumslevestandard

Sikrer en vis forsikring mod tab af indkomst ved arbejdsløshed, sygdom, pensionering.

Sikrer en rimelig udbud af serviceydelser til borgerne fx. uddannelse og sundhedsvæsen.

# data[].attributes.body
Borgerne vælger repræsentanter i folketinget

Borgerne bør stort set kun deltage i det repræsentative demokrati.Ved disse valg konkurrerer kandidaterne om borgernes stemmer. Når vinderne af konkurrencen er fundet er det op til, vinderen/den politiske elite at træffe de auditoriative beslutninger. Her mener konkurrencedemokraterne, at det er bedst, at borgerne blander sig uden om og lader politikerne træffe beslutningerne. Konkurrencedemokraterne mener, at hvis borgerne er utilfredse med politikerne, kan de bare vælge nogle nye ind ved næste valg. Derfor anser de denne normative demokratiform som demokratisk.

# data[].attributes.body
- Tager udgangspunkt i det markedsdefinerende, hvor det liberale individ opnår det samfund, som det selv ønsker sig.

# data[].attributes.body
Den grundlæggende opfattelse er at jo mere indflydelse borgerne har i de politiske forhandlinger, jo mere rimeligt og retfærdigt bliver samfundet

# data[].attributes.body
- magten er (som i Danmark) inddelt hos tre instanser: den lovgivende magt (folketinget), den udøvende magt (regering), den dømmende magt (domstolen)
- ved denne indeling sikres samfundet en fair behandling, de forskellige instutioner kan begrænse hinandens magt hvis nødvendigt

# data[].attributes.body
- En ideologi er et sammenhængende system af politiske og eller filosofiske ideer.

# data[].attributes.body
- repræsentanter bliver udvalgt af borgerne til at træffe beslutninger for hele samfundets velbefindende

# data[].attributes.body
Hvis én mand kunne tiltage sig magten alene. Han blev kaldt en tyran - også selvom han var et pænt og ordentligt menneske, der regerede godt og retfærdigt.

# data[].attributes.body
Magten ligger hos eksperterne

# data[].attributes.body
Er en styreform hvor overklassen har magten

# data[].attributes.body
Den politiske magt er placeret hos en lille gruppe af mennesker

# data[].attributes.body
- magten ligger hos én bestemt person - monarken
- monarken træffer alle afgørende beslutninger
- stillingen som monark kan både vælges eller gå i arv

konstitutionelt monarki:
- her er monarkens magt begrænset af en forfatning

# data[].attributes.body
Intet styre

# data[].attributes.body
Al magt er placeret hos én (el. en lille gruppe af personer)

# data[].attributes.body
Folkestyre

# data[].attributes.body
Den styreform som har en præsident som statsoverhoved

# data[].attributes.body
Magten er placeret hos de velhavende i samfundet

# data[].attributes.body
- teo kommer af theós - gud
- en styreform, der er baseret på religion
- magten ligger her hos en religiøs klasse eller lignende, som ikke behøver at tage ansvar over for folket, men derimod over for Guden

# data[].attributes.body
- Idealtypen for demokrati.
- Fokuserer på hvilke processer der kan sikre, at de vedtagne beslutninger bliver til det "fælles bedste"
- Hovedfokus er den "Den gode beslutning", som findes igennem fornuftsbaseret dialog