# data[].attributes.body
For 300 millioner år siden, udviklet nogle pattedyr evnen til at klare et varmt klima. De udviklet  tyk hud og en hård skal uden på deres unger når de blev født. Man kalder de dyr krybdyr

# data[].attributes.body
For 350 år siden begyde fiskene at udviklesig, de udvisket even til at gå fra sø til sø.
Pulselig blev finner til ben.

# data[].attributes.body
For 450 millioner år siden, var orme og insekter på jorden. Nogle af insekterne begyndt at udvikle vinger og ben så de kunne flyve eller løbe væk deres deres fjender.

# data[].attributes.body
I milliander år var jorden helt øde men der byget og vokse plader og vor der planter er der dyr.

# data[].attributes.body
Vandmænd og orme var nogle at de første dyr på jorden.
Alle de dyr med en hård skal eksisteret kun for ca 540 millioner.
Fiske var de første hviveldyr det betyder at de var de første dyr med rygsøjle.
De første fiske var meget små, men de udviklet sig større

# data[].attributes.body
Det første levne væsner der var på jorden er bakterier. Livet begynde i havet, vi kalder det også for ursuppen. Da det hele begyndte for 3,8 milliarder ar siden var det var der ikke luft (oxygen) eller at  beskyttende ozonlag.

# data[].attributes.body
Da der levet dinosaurer for ca 200 millioner år siden var verden af et stort land. Derfor kan man stadig finde spore efter dinosaurer.

# data[].attributes.body
Omkring 20 km over jorden er der et område med meget ozon. Det område kalder vi ozonlaget. Ozonlaget fungere som en slags solbriller, der beskytter jorden mod farlige stråler.

# data[].attributes.body
For ca 100 år siden troede vi at jorden ser ud nu præcis som i midelanderen. Nu ved vi at verden er under konstant forandring. Engang var det hele et stort land men alle lande flytter sig ca 1 cm været år og ryger sig længer væk fra hinanden.

# data[].attributes.body
Atmosfæren holder på varmen her på jorden.
Mand kalder det drivhuseffekt. Hvis vi ikke havde drivhuseffekt så vil gennemsnit temperaturen være -18 grader.

# data[].attributes.body
Jordens atmosfæren er tynd i forhold til jorden, man kan sammenlignes med et æble. Æbles skrællen er atmosfæren. Atmosfæren består af
78 % nitrogen, 21 % oxygen samt 1 % andre luftarter.

# data[].attributes.body
Mars er den planet i vores solsystem der minder mest om vores. Mars har bjerge, sletter, is ved ved polerne og blæsvejer.
Men der stopper ligehederne også, Mars er nemlig en stor stenørken. Sandet på Mars er også tørre end vores sand selv i de tørreset ørkener. Det er der for at Marses sand er helt rød solen har nemlig givet det farve.

# data[].attributes.body
Nogle af de ting der var til overs begyndet at snore rundt om solen.
Pladetens plagingen har stor betydning for pladeten. Hvis Pladen lægger langt væk fra solen så bliver det meget koldt.
Jorden er nummer 3 i vores solsystem.

# data[].attributes.body
Der er mange forskelige meninger om hvordan universet blev skabt.
Den mest populæreste er Big Bang. Myden er at det hele var en gang en stor plandet, men der kom en stor esplosion og pladeten blev mange små pladeter.
De mange små pladeter svævet ud i rummet og sprætte sig.