# data[].attributes.body
HS:n lehtijutussa korostetaan Kärkkäisen yhteistyötä uusnatsistisen Pohjoismaisen vastarintaliikkeen kanssa, sekä tuodaan esiin muutaman vuoden takainen tuomio kiihottamisesta kansanryhmää vastaan, josta Kärkkäinen tuomittiin 90 päiväsakkoon. Kärkkäinen henkilönä tuodaan jutussa esiin negatiivisessa valossa.

Mielestäni HS:n antama kuva Kärkkäisestä on melko yksipuolinen, eikä Kärkkäistä henkilönä tuoda esiin ollenkaan hyvänä ihmisenä vaan korostetaan negatiivista kohua. Media haluaa kohahduttaa ja saada näkyvyyttä jutulleen. On lukijan vastuulla, kuinka suuresti antaa median mielipiteeseensä vaikuttaa. Toki jutussa on tosiasioita, mutta niitä voi tarkastella sen verran kriittisesti, kuin parhaakseen näkee.

Juttu on kirjoitettu varmasti yllättämään sekä herättämään huomiota. Juha Kärkkäinen tunnetaan lestadiolaisena henkilönä, joten ehkä jutussa halutaan tuoda ihmisille miettimistä, toimiinko Kärkkäinen arvomaailmansa sekä yleisesti hyväksyttyjen toimintatapojen mukaisesti.

Tällainen negatiivinen uutisointi voi vaikuttaa negatiivisesti Kärkkäisen liiketoimintaan, mutta mielestäni enemmän tämä kohu vaikuttaa Juha Kärkkäiseen henkilökohtaisesti, ja siihen, mitä hänestä yleisesti henkilönä ajatellaan. Itse tulen ainakin varmasti asioimaan Kärkkäisellä kohusta huolimatta silloin tällöin, kuten aiemminkin - sen sijaan mielikuvani Kärkkäisestä henkilönä on kieltämättä muuttunut kohun myötä hieman.

Irina L.

# data[].attributes.body
1) Yrityksenä Kärkkäinen on Ylivieskan johtotähti joka työllistää useamman henkilön niin pienellä alueella, mutta yrityksen johtajasta jää ristiriitainen mielikuva joka nykyään välttelee julkisuutta.

2) Kuvaa on väritetty värikynällä pienten totuuden jyvien saattelemana.

3) Juttu on kirjotettu, koska kirjoittaja on yrittänyt saada Juha Kärkkäiseltä itseltään kommenteja mutta tämän kieltäydyttyä yhteistyöstä, kirjoittaja on joutunut tekemään artikkelin enemmänkin vapaalla kädellä.

4) Tällainen teksti ei kykene tekemään minkäänlaista vahinkoa yritykselle, suomalaisten ollessa erittäin tietoisia siitä mitä arvoja yritys kuvastaa ja mitä sen johtaja kuvastaa, sillä nämä arvot ovat aivan toisenlaisia toistensa kanssa.

5) Tästä voidaan olla montaakin eri mieltä, voi olla että jos yrityksestä tehdään suuria otsikoita joissa Kärkkäinen yrityksenä sekä henkilönä tukee ryhmiä jotka tänä päivänä eivät ole maineellisesti sieltä parhaimmasta päästä. Suomalaiset voivat itse päättää, sillä jos he jättävät menemättä Kärkkäiselle, täytyy yrityksen väistämättä arvioida uudestaan minkälaista imagoa se välittää kuluttajille.

Antti Ahola

# data[].attributes.body
1. Lehtijuttu on kirjoitettu aika tarinamaisesti ja hetki hetkeltä, joten mitä itse sain käsitystä tästä oli, että itse Kärkkäinen ei ollut kiinnostunut haastattelusta, ehkä kokenut huonoja kokemuksia. Journalismi ei oikein puske läpi tekstistä. Johtajasta antaa kuvan, ehkä ylimielisyydellä ja välinpitämättömyydellä.
2. Teksti oli kirjoitettu hetki hetkeltä, joten todenmukainen mutta meneekö asiat juuri noin, kun on kirjoitettu? On törmätty moneen lehtijuttuun, joka ei sitten pidä ollenkaan paikkansa. Tämä voi päteä tähän.
3. Kärkkäinen on todella tunnettu, joten kirjoittaja on halunnut tuoda esille, minkälainen ihminen nimen takana on.
4. Henkilökohtainen mielipide on, että tämä artikkeli ei vie asiakaskuntaa kauemmaksi.
5. Medialla on suuri vaikutus yrityksen menestykseen, jos yrityksestä on paljon kirjoitettu hyvää, totta kai ihmiset haluaa nähdä miksi se on niin hyvä. Jos on kirjoitettu negatiivisia asioita niin ihmiset eivät haluat kokea sitä, mutta on myös juuri eritystapauksia, jotka haluaa nähdä miksi siitä kirjoitetaan negatiiviseen sävyyn.

Susanna L.

# data[].attributes.headline
RYHMÄ 1  (Maria Sorvisto, Sara Åhman, Fredrik Sandelin, Tuomas Meriniemi, Mervi Järkkälä, Janne Peltoniemi, Tuija Tolonen-Kytölä)

# data[].attributes.subject
RYHMÄ 1  (Maria Sorvisto, Sara Åhman, Fredrik Sandelin, Tuomas Meriniemi, Mervi Järkkälä, Janne Peltoniemi, Tuija Tolonen-Kytölä)

# data[].attributes.body
TEEMA 1

Ylivieskassa Kauppa ja palvelut:
isot ensisijaisuusmäärät: Kaupan alan rakennemuutokset
Kasvokkainasiointi ei ole katoamassa: tarvitaan kivijalkakauppaa, asennuspalvelut, logistiikkakeskukset:
onko verkkokauppaosaamista?
Digitaalisuus kytkeytyy tähän
Osaavasta työvoimasta pula: pidettävä kiinni oppivelvollisista (koulutuspolku), alat eivät kohtaa: toisella asteella eri alat kuin korkeakoulutasolla Ylivieskassa

Pietarsaari:
AI, ICT -rajapinta on kasvava alue
Kysely osaavan työvoiman kysynnästä/tarpeita, kysyntä paikkoja ja hakijoita

Matkailualan koulutuksen uudelleen virkistäminen (matkailun opintojaksot nyt osana kansainvälisen kaupan): JEDU-yhteistyö: Haapavedellä luontomatkailu toisella asteella
Ylivieska lähellä Kalajokea: Kalajoella kunnianhimoiset suunnitelmat: koronan jälkeen kotimaanmatkailu on lisäänytynyt (pyöräilymatkailu ym. pienemmät kunnat)

Konserttimatkailu, kauppamatkailu, tapahtumamatkailu: YRITTÄJYYSpainotus, teollisuusmatkailu Kokkolassa

Yhteistyö toisten amkien kanssa
Jatkuvan oppimisen pienet kokonaisuudet

TEEMA 2:

Pietarsaaressa TKI:n ja yritysten yhteistyön kehittäminen on toiminut hyvin : miten voitaisiin kehittää pitkäjännitteisemmin yhteistyötä Concordia - TKI, koska pienyrityksiin jalkautuminen vie aikaa

Millaisista asioista on ollut hyötyä? Tapahtumat
Harjoittelupaikat ja opinnäytetyöt: paljon erilaisia sovelluksia, joissa tarjotaan harjoittelupaikka; matalankynnyksen tapahtumien kautta

TEEMA3:
Osaamispula:
YLIVIESKA: Taloushallinnon osaajat (kirjanpitotaitoiset, tilinpäätösosaaja), pienet tilitoimistot toimivat + isoilla toimijoilla toimistoja

Oikeustradenomi: keskijohdon tehtävät (henkilöstöhallinto)

T

-

# data[].attributes.headline
RYHMÄ 2 (Leif Lindberg, Johanna Hylkilä, Marko Ovaskainen, Jennie Elfving, Ville Lehtinen, )

# data[].attributes.subject
RYHMÄ 2 (Leif Lindberg, Johanna Hylkilä, Marko Ovaskainen, Jennie Elfving, Ville Lehtinen, )

# data[].attributes.body
TEEMA 1:

profiloituminen

vahva teollisuus

kaupallinen toiminta alueella

taloushallinnon osaaminen

vapaus mennä omien kiinnostusten ja vahvuuksien pohjalta, syntyy ”timanttia”

esim KIP-alueen kasvu -> rekrytointi- ja HR-osaaminen

puhdas vihreä siirtymä -> vastuullisuusosaaminen, ilmasto- ja kestävän kehityksen osaaminen + ketterä kehittäminen

yritysjuridiikka, tietosuoja-asiat jne.

projektiosaaminen, projektijohtamistaidot, projektimainen työ

kielitaito, kansainvälisyysosaaminen

oma profiloituminen, erityisosaaminen voisi entisestään terävöittää tradenomikoulutuksen mainetta

tutkintokoulutus on tärkeää ja myös se, että tehdään työelämän ohella tutkinto, alueen yhteinen tavoite on nostaa koulutustasoa ja korkeakoulutettujen määrää

yritykset ovat valmiita maksamaan erityisosaamisesta myös täydennyskoulutuksesta

miten tavoitetaan ihmiset esim. täydennyskoulutukseen? onko vastuu yksilöllä vai yrityksellä? jos työnantaja tukee, millä ehdoilla, ja onko työntekijä valmis sitoutumaan?

kynnyksen madaltaminen koulutuksen aloittamiseen, opiskelutaidot, miten saadaan pitkään työelämässä ollut henkilö takaisin opiskelemaan?

tarvittavan osaamisen tunnistaminen ja tunnustaminen esim. jossakin tehtävässä?

TEEMA 2:

alueen mikro- ja pk-yritykset eivät riittävästi osaa hyödyntää tki:tä

aikataulutukset

ei uskota, että palvelu on oikeasti maksutonta

hankkeet, jotka Centrialla on, ovat esim. KIP-alueella jonkin tahon kautta, mikä aiheuttaa ”hässäkkää”. Yhteistä ymmärrystä, esim. projektiryhmää, tarvittaisiin? Projektikokonaisuuden ja -portfolion koordinointi.

Riskintunne, sitoutumisen tarve/pelko?

Konkreettinen tuntimäärä sitoutumisen määrästä?

TKI:n sisällön avaaminen, ehkä jopa TKI-käsitteen välttäminen?

TEEMA 3:

ennakointi yhdessä: mitä tarvitaan milloinkin?

kauppa kehittyy alueella

palvelurakenteen kehittymistarpeet

profiloituminen siihen, millaisesta osaamisesta suurin tarve

asenne, avoimuus, kansainvälinen asenne

vuorovaikutustaidot

pitää pystyä toiminmaan monentyyppisten ihmisten kanssa

kohtauttaminen opiskelijoiden ja yritysten välillä

resilienssi, itsensä johtaminen, itsestään huolehtiminen, jaksaminen

vierailut yrityksiin, esim. KIP-alueelle

opettajille myös viestiä ja vierailuja

pakotetaan opettalle jokin työelämäjakso esim. kerran kolmessa vuodessa

# data[].attributes.headline
Learning Café:                                           Jakaudutaan 3 - 4 ryhmään (1 -2 online, 2 paikalla)Jokainen ryhmä pohtii kaikkia aiheita 15 minuuttia.Jokaisessa ryhmässä kirjuri kirjaa ylös ryhmäkeskustelun tärkeimmän sisällönantia. 15 minuutin kuluttua ryhmä siirtyy aiheeseen keskustelemaan.Lopuksi jokaisen ryhmän vetäjä esittää kolmen minuutin yhteenvedon oman ryhmän keskusteluista.         

# data[].attributes.subject
Learning Café:                                           Jakaudutaan 3 - 4 ryhmään (1 -2 online, 2 paikalla)Jokainen ryhmä pohtii kaikkia aiheita 15 minuuttia.Jokaisessa ryhmässä kirjuri kirjaa ylös ryhmäkeskustelun tärkeimmän sisällönantia. 15 minuutin kuluttua ryhmä siirtyy aiheeseen keskustelemaan.Lopuksi jokaisen ryhmän vetäjä esittää kolmen minuutin yhteenvedon oman ryhmän keskusteluista.         

# data[].attributes.body
TEEMA 1
Sisältötoiveet liiketalouden opetukselle

TEEMA 2
Tutkimuksen ja kehityksen painopistealueet ja  trendit

TEEMA 3, Osaajapulan ratkaiseminen