# data[].attributes.attachment_link.title
חינוך בפינלנד הטוב בעולם

# data[].attributes.attachment_link.description
מערכת החינוך בפינלנד התבוננו רק בקטע התחום

# data[].attributes.attachment_link.title
A Japanese Method to Develop Creativity in Kids

# data[].attributes.body
מערכת הלימוד בסינגפור משתמשת בטכנולוגיות החדישות ביותר בכדי לאתגר את התלמידים בתהליך הלמידה. התלמידים לומדים לבד או בקבוצות את הנושא , כאשר המורה עוזר להם להגיע אל המידע ולא מקור המידע העיקרי. שיטת ההוראה זו מאפשרת למורה לתקשר עם כל אחד מהתלמידים בשיעור במקום רק עם תלמידים ספציפיים בלבד.
בצורה זו התלמידים לומדים לעבוד בצוותים ולומדים מיומנויות של לומד עצמאי.
כמו כן המורים עצמם כל הזמן מתעדכנים בשיטות הוראה שונות. לומדים אחד מהשני כיצד יש לנהוג.

# data[].attributes.body
המערכת מדגישה את הצורך בכישורים טכנולוגיים וחברתיים תוך כדי פתרון בעיות באופן עצמאי

# data[].attributes.body
אסתר כהן,
צפיתי בסרט באופן חלקי ,הרי מהר מאד ניתן להבין מה הרעיון.למידה המעודדת תחושה ביתית בבית הספר ללא ליץ לימודי או נפשי. שימוש בפעילויות המעוררות סקרנות ולמידה עצמאית. המורה אינו מעביר ידע אלא מדריך ומעודד. קשה לי אם הגישה הזו שבמדינות אחרות טוב יותר והביקורת הלא נכונה כלפי מערכת החינוך בארץ. אני חושבת שגם אנחנו משקיעים בקשר האישי, בעידוד ללמידה עצמאית בשיתופיות ועבודה בצוות. היצירתיות אינה חסרה אצלנו וכנ"ל עם החשיבת חקר.

# data[].attributes.body
במערכת החינוך הזו מכשירה את התלמיד לחיים העתידיים על ידי הקניית תכונות האופי הרצויות לחברה היפנית לתלמידים מגיל קטן. המערכת מקנה לתלמידים את האחריות העצמאית על תהליך הלמידה שלהם. המורה הוא המרכז אבל התלמידים לומדים בבית הספר, ובמרכזי למידה ואחר כך גם בבית.  היתרון  במערכת החינוך הזו שהבוגר היוצא ממנה מכיל את תכונות האופי הרצויות לחברה. החיסרון שבה הוא שהיא יוצרת לחצים מאוד גדולים על התלמידים (בגלל שעות הלימוד הרבות) כמו כן היא אינה מתאימה לכל סוגי התלמידים .

# data[].attributes.body
המערכת מלמדת אותם כיצד ללמוד, כמו כן היא מלמדת אותם כישורים חברתיים- כמו עבודת צוות. היא מלמדת אותם להיות אחראיים על הלמידה של עצמם ולתת אמון באחרים כמו שהם מקבלים אמון מצוות המורים שלהם.
יתרונות השיטה- שימת הדגש על התלמיד כאדם ומתוך כך לעורר בו את יצר הסקרנות, יצר השיתופיות והחברתיות ולתת לו את האחראיות על מעשיו ופועליו.
חסרונות- אני כן חושבת ששיעורי בית ומבחנים (אם כי לא רבים כל כך) הם חלק חשוב מאוד בתהליך הלמידה, אשר עוזר לתלמיד לחזור על החומר ולהבין טוב יותר את הנלמד.
חיסרון נוסף- כמות שעות מועטה מאוד ולרוב אין מי שימצא בבית, בישראל, עם הילדים לאחר כה מעט שעות במסגרת הבית ספרית.
המערכת מכשירה אותו להיות אורייאן מדיעה בכך שהיא מלמדת אותו לעבוד בצורה שיתופית- השיעור מתנהל ברובו ע"י למידה משותפת בין התלמידים ופחות באופן פרונטלי מול המורה. כמו כן היא מעוררת יצירתיות וסקרנות בכך שהשיעורים לא נעשים באופן פרונטלי רגיל אלא ע"י התנסויות בחוויות שונות מתוך למידה עצמית של התלמיד. דמות המורה במערכת זו היא בעיקר תיווך. הוא איו עומד במרכז הכיתה אלא עובר בין התלמידים ועוזר ומכוון אותם, אך עיקר הלמידה נעשה ע"י התלמידים עצמם.
הקשר בין המורה לתלמידים הוא קשר טוב ונעים.

# data[].attributes.body
מערכת הלימוד בפינלנד שמה את התלמידים במרכז. הלימוד נעשה על פי רמות התלמידים ויש חשיבות להתקדמות הבסיסית של התלמיד ביחס לעצמו. הדגש הוא לא על למידה של ידע בסיסי ושינון  אלא על לימוד דרך פתירת בעיות והתמודדות עם קשים.  המטרה היא להכשיר את התלמידים לשוק העבודה העתידי.
יש לשים לב שכמעט מחצית מהתלמידים ממשיכים אל תיכונים מקצועיים שממנו יוצאים עם מקצוע .
המורים בפינלנד מהווים את האליטה של השירות הציבורי. רוב המורים הם בעלי תארים מתקדמים ועוברים תהליך הכשרה ארוך. כמו כן קיים דגש מתמשך על יצירת סביבת למידה רגועה עם יחסים טובים בין המורים לתלמידים

# data[].attributes.body
מערכת החינוך בפינלנד מעודדת את הלמידה העצמית, היא מתאימה את עצמה ליכולות של התלמידים. לא שוכחת את החלשים ומעודדת את החזקים. מאפשרת לתלמידים להתפתח וללמוד בקצב שלהם בסביבה נטולת לחצים. היא מעודדת יצירתיות, גמישות, עבודות צוות. בנוסף היא מאפשר למורים ללמד ולהעמיק בנושאים המעניינים את התלמידים. המערכת לא מקבעת אותם בנושאים המדויקים אותם צריך ללמד. הקשר בין המורים והתלמידים הוא קשר הדוק ונעים הנבנה לאורך זמן.

# data[].attributes.body
מערכת החינוך בסינגפור מכינה את בוגריה לעתיד על ידי שילוב טכנולוגיה בכל תחומי ההוראה. שילוב זה של טכנולוגיה מסייע לייצר סביבה של למידה שיתופית, פיתוח עצמאות התלמיד, יכולת הבניית ידע ועוד. היתרונות של מערכת מסוג זה הם בין היתר הישמוש שהמורים עושים בטכנולוגיה על מנת ליצור קהילות לומדים מקצועיות, לשיפור עבודתם, הסתגלות והטעמת הכלים הטכנולוגיים בדכי הוראתם. מעבר לכך היתרונות הם בכך שבית הספר בנוי וערוך באופן המשרת את המטרה- להכין את תלמידיו להיות בוגרי המחר. האווירה בבית הספר יוצרת גם התלהבות מצד התלמידים. המערכת מכשירה את בוגריה כאוריינים מדעיים, יזמים, מבני ידע וכאנשים ביקורתיים, הרבה יותר מאשר המערכת המסורתית. המורה לא מהווה את מקור הידע אלא מנחה. החסרונות הם במשאבים הרבים שדבית הספר צריך להשקיע בלמידה והתפתחות- יתכן שלכך יש חיסרון כלכלי, או עלות גבוהה ללמידה בבית הספר, כך שהוא אינו מאפשר להכיל את כל מי שרוצה להתקבל אליו.

# data[].attributes.body
מערכת החינוך בפינלנד מעודדת את היצירתיות , פיתוח כישורים לחיים.
התלמידים מקבלים כלים לעולם
הקשר בין המורה לתלמיד קשר טוב מבוסס על הנחייה ובניית קשר אישי.
יש אפשרות לתלמיד לפתח את המיומניות כדי ללמד ולהצליח.
איך שאני ראיתי התובנות של בית הספר לא מתבססת על התקדמות החומר אלה הכשרה לחיים איך להשתלב בעולם החיצוני גם זה טוב בעולם שחיים בו כדי להצליח ויתפתח.

# data[].attributes.headline
שני גולדשטיין

# data[].attributes.subject
שני גולדשטיין

# data[].attributes.body
מערכת החינוך היפן שמה דגש רב על ערכים כחלק בלתי נפרד מהחינוך, למשל - התלמידים מנקים את ביה"ס. זו עובדה מדהימה, למידה דרך עשייה, קוסטרוקשיוניזם במיטבו! כך התלמידים מעריכים עבודה, לא משנה מהי, גם עבודת ניקיון. הם לומדים לכבד בעלי חיים, לשתף וליצור.
בנוסף, מערכת החינוך היפנית כוללת יום לימודים ארוך של כ- 8 שעות אשר מאפשר ללומדים לעסוק בתהליכי למידה הדורשים זמן. הלומדים היפנים לא מסיימים ללמוד אחרי ביה"ס אלא ממשיכים לימודי העשרה בתחומים שונים המעניינים אותם. אין ספק שעניין מביא למעורבות גדולה יותר של הלומדים.
באשר למורים, המורים היפנים עוסקים בפיתוח יצירתיות התלמידים, כמו בשיטת הצבעים שפיתחו כדי ללמד את הלומדים על מגוון הצבעים שיכולים להתקבל מערבוב של צבעים שונים. המורים אוכלים עם התלמידים שלהם, מה שיוצר קרבה ושיתוף.
יחד עם זאת, יש לי כמה הסתייגויות: ראשית, הסרטון לא פרט הרבה על הדרך בה משיגים את הלמידה אלא רק את המטרות והתוצאות, אין גם פירוט על תפריד המורה בתהליך הלמידה. שנית, יש משהו מאוד אכזרי בעיניי בכך שמבחן אחד קובע את העתיד שלך, זה יכול להרוס אנשים בצורה נוראית. יש מקום ללמידה מהיפנים על ההשקעה שלהם בחינוך ועל המאמץ להשיג הצלחה בתחום זה.

# data[].attributes.body
הגישה החינוכית ביפן נשענת על התרבות היפנית והיא חלק בלתי נפרד ממנה, והתרבות היפנית מעוגנת במאגר הגנים של האוכלוסייה. לא ניתן להפריד לגמרי את התוצר של מערכת החינוך מהתוצר של הבית ושל הגנטיקה. ולכן ההתמקדות במערכת החינוך עלולה לעוות את תמונת המציאות, כשבאים לבחון את החברה של הבוגרים ביפן.
מערכת החינוך מדגישה יצירתיות ואלמנטים תרבותיים של החברה היפנית: יותר שיתופיות ורגישות סביבתית ובין אישית ופחות תחרותיות, שיוויוניות, מוסר עבודה/למידה גבוה וכבוד לסביבה האביוטית והביוטית.
המערכת אינה מעודדת חשיבה מחוץ לקופסה, אפילו ההקפדה על הלבוש האחיד קיצונית לטעמי.  קשה לצפות מהחניך של מערכת זו לחשוב על המצאה לא שגרתית שתשנה את העולם...הם כל כך עסוקים בשמירה על הסדר המופתי הקיים.
מצד שני ברור שהמערכת מכינה של ילדיה להיות בוגרים אדיבים, נעימים וחרוצים שיפעלו לשימור הסביבה האסטטית כמו הוריהם ויכבדו את הזולת.
הסרט מדגיש היבטים מסויימים של מערכת החינוך ולא ניתן לקבל ממנו מידע אודות שיטות הלימוד ,אסטרטגיות הוראה וכדומה.

# data[].attributes.headline
שולי בן עוליאל

# data[].attributes.subject
שולי בן עוליאל

# data[].attributes.body
1. הכשרת הבוגר לעתיד: שימוש שוטף בטכנולוגיה על הבטיה השונים. עבודה בקבוצות תוך הצורך לשיתוף פעולה. לימוד חיפוש ידע בצורה עצמאית.
2. יתרונות: איזה עושר ,כמות המחשבים והמסכים שיש שם מרשימה.
לכאורה הכל נראה מאוד אידיאלי
חסרונות: מערכת חינוך זו לוקחת לאקסטרים את ענין הטכנולוגיה ולכאורה כל השיעורים שם מתנהלים כשיש מסך כל שהוא מרצד לפני כל ילד או קבוצת ילדים. מטריד שקבוצת ילדים לא יושבת עם המורה לשיחה ולימוד ללא מסך כל שהוא שתקוע בחלל.  אם רוצים להיות בתערוכה במקום כמה מחשבים שיקנו כרטיסים לאותו מוזאון ופשוט יקחו את הילדים זו חויה אחרת לגמרי לחוש תערוכה אומנותית באופן בלתי אמצעי.
3. אורין מדעי: קשה להבין מהסרט כי לא ראיתי התיחסות ספציפית ללימודי מדעים אבל כנראה התלמידים מתמודדים עם פתרון בעיות ובעלי מסוגלות לדלות מידע רלוונטי ואמין מהרשת.
4. תפקיד המורה: להעזר בטכנולוגיה ליצור מעורבות של כל התלמידים גם בכיתות גדולות, לתת לתלמידים להיות מעורבים באמצעות הטכנולוגיה בה התלמידים חזקים., המורה מנחה את הקבוצה ולא מעביר הידע בלבד, המורה מפתח בשילוב עם עמיתיו אמצעים טכנולוגים לתלמידיו. המורה משתתף בצפית עמיתים לצורך טיוב ההוראה שלו ושל חבריו.

# data[].attributes.headline
אורית מולווידזון ומירה תמיר

# data[].attributes.subject
אורית מולווידזון ומירה תמיר

# data[].attributes.body
צפינו בעיון רב ובהנאה בסרט של מערכת החינווך של פינלנד (שלקח יותר מ-40 דקות).
מערכת ההחינוך בפינלנד מאתגרת את התלמידים בתהליך הלמידה,סומכת על יושרם ומאמינה ביכולתם להצליח. . התלמידים לומדים לבד או בקבוצות את הנושא , כאשר המורה מכוון אותם לפתרון הבעיות, נתוח ויישום בחיי היומיום.. שיטת ההוראה זו מאפשרת למורה לתקשר עם כל אחד מהתלמידים בשיעור במקום רק עם תלמידים ספציפיים בלבד וע"יכ מעודד את התלמידים שלא הבינו להתאמץ ולהבין ובכך לישר את בסיס הידע של כל  תלמידים. השוויוניות היא המפתח והערך העליון של מערכת החינוך.
בצורה זו התלמידים לומדים לעבוד בצוותים ולומדים מיומנויות של לומד עצמאי.
תכנית הלימודים פחות עמוסה בהשוואה לישראל - "פחות זה יותר". (פחות מקצועות , פחות שעות לימוד , ללא שיעורי בית , ללא מלחמה על השגיות ועל יוקרתיות.)
מאד אהבנו את הרעיון של בתי ספר תיכונים מקצועיים ליד תיכונים עיונייים שמהם ניתן להמשיך לאוניברסיטה לפי יכולות אישיות.
מעמד המורה בפינלנד - מן הגבוהים בעולם והסיסמה "הטובים להוראה" מדגישה את העובדה שבסיס הידע וכישורי הלמידהשל התלמידים מגיע מאיכויות המורה.

# data[].attributes.body
רואים בסרט כי התלמידים מרבים ללמוד תוך התנסות בפתרון בעיות ובעבודה בצוות- אלו מיומנויות חשובות ללומד במאה ה- 21.
היתרון הבולט של מערכת החינוך הוא ההתמודדות בחשיבה, בעבודה ובצוות. החיסרון היחיד בעיני הוא הצורך במיחשוב ברמה גבוהה (ציוד)- דבר שקשה ליישמו בכיתות שלנו.
האוריינות המדעית באה לידי ביטוי בצורך לפתרון בעיות באופן עצמאי תוך התנסות חוויתית.
תפקיד המורה הוא תכנון הלמידה (תכנון המשימה) וליווי בלבד- לא עוד "מקור ידע" אלא "מקור אתגר".

# data[].attributes.body
צפיתי בשלושת הסרטונים :) (כותבת ב"יפנית" רק כי אין טור ספציפי להכללה). מה שמאד מרשים בשלוש הדוגמאות זה הנכונות להפוך את המילים של החזון הפדגוגי, לעשייה ברמה מערכתית של המדינה.
בשלוש הדוגמאות יש, בין היתר, דגש על העקרון ש "Learning is doing" , וזה יפה מאד בעיני.
גם אני, כמו אסתר, מבקשת להימנע מהגדרת יתרונות וחסרונות, כי אנחנו עושים את זה מתוך השוואה אלינו. לכל אחת ממערכות החינוך המוצגות יש מקסימום יתרונות ביחס לתרבות, לשאיפות ולמשאבים שלה-עצמה. החסרונות הם בעיניים שלנו - מול מה שאנחנו רוצים להפיק מהמערכת שלנו.
אז מה בכל זאת כדאי לנו לקחת? אם זכור לי נכון, אלה שלוש המדינות עם הישגים גבוהים ביותר במבחנים הבינלאומיים. מכאן, שדווקא הפדגוגיה החדשה (שאולי כבר לא כל כך...) הולכת יחד עם הישגים גבוהים. אז לא לחשוש משבירת פרדיגמות ישראליות. ויש המון עשייה ברוכה אצלנו, בדרכים שונות ומגוונות, ואנחנו עובדות באומץ על יצירת המענה הנכון לנו.
[ונקודה לגילוי נאות: יש לי נכד חצי פיני, וההורים שלו לא רצים לחנך אותו בפינלנד..]

# data[].attributes.body
אני חושבת שמה שמיוחד במערכת חינוך זו היא הגישה "שכולם יכולים וייחודיים". מתייחסים לכל התלמידים כשווים והמחשבה המובילה היא מה כדאי ללמד בשביל להכשיר תלמידים לעתיד. מערכת החינוך מתאימה לכלל התלמידים. הכתה היא הטרוגנית ולדעתי זה מאוד חשוב. אני חושבת שיש המון טכנולוגיות ושיטות הוראה שניתן להשתמש בהן והן לצערי לרוב נלמדות רק בכתות בהן קיימת משמעת (כתות מופת ובמסלולים מדעיים טכנולוגיים) בעוד אחוז גדול מאוכלוסיית התלמידים לא מרוויחות משילוב שיטות הוראה חדשניות.
בפינלנד בתוך תכנית הלימודים כוללים זמן משחק וזמן לרוגע וגם לא מעמיסים על התלמידים כך שלא יוצרים לחץ ומתח שמדכא למידה ויוצר חסימות. נותנים לילדים להיות ילדים. התלמידים מאמינים בעצמם וגדלים עם ביטחון עצמי ולא בהרגשה שהם "לא מספיק טובים". בגישה זו לא יוצרים תחרותיות אלא סובלנות כלפי האחר ועבודת צוות, למידת עמיתים.
המורה משמש כמבוגר אחראי שניתן לסמוך עליו מה שמוביל לחברה תומכת. תפקיד המורה הוא גם כמנחה אך גם רגשי ומכוון. אני חושבת שהמערכת הזו אנושית ומכילה וזה מה שאני אוהבת בה. קשה לי למצוא חסרונות. השיטה הזו מתאימה לפינלנד אך אינה מתאימה לישראל כי יש לשנות הרבה בדרך המחשבה של האוכלוסייה בכדי שזה יצליח, אם זה במעמד המורה ובכלל בחברה הישראלית. לדעתי אם הייתה תחושת אימון ולא ביקורת שלילית ושיפוט בחברה הישראלית אולי היה קל ליישם אותה גם פה.

# data[].attributes.headline
מאיה גורדין 

# data[].attributes.subject
מאיה גורדין 

# data[].attributes.body
מערכת החינוך בפינלנד שמה דגש על תיווך לתלמיד. לא עוזרים לתלמיד לפתור בעיות אלא נותנים לו את הכלים לפתירת הבעיה . תהליך הלמידה הוא בעבודת צוות , אין מקום מוגדר למורה הן פיזית מבחינת מיקומו בכתה והן בתהליך הלמידה. התלמידים פעילים ואחראים על ההוראה - כך הם מפתחים דמויות בוגרות האחריות על הקהילה שלהם.

# data[].attributes.body
שיטת הלימוד בסינגפור מייצרת מחויבות . תלמידים שמעניין להם מחויבים יותר לבית ספר ולתהליך הלמידה. הלמידה היא במעגלים ובמרחבי למידה ולא בשולחנות מול מורה כפי שהיה נהוג בעבר.
תפקיד המורה הוא להאץ ולעזור לתלמידים למצוא מקורות מידע מהימנים. בזכות התקדמות הטכנולוגיה ניתן לסדר מחדש את הכתה והמורה מקבל תפקיד שונה - הוא מעצב מפתח ואינו הדמות המרכזית המוסרת מידע.
התלמידים משתמשים בטכנולוגיה שקלה להם ושהם נולדו לתוכה.
מרחבי הלמידה מגרים , התלמידים לא רק לומדים ידע אלא בתהליך יוצרים ידע ומשתפים אותו.
השימוש ברשתות חברתיות מקבל פן חיובי ויוצר מחויבות ללמידה .
עם זאת - חסרה לי האינטראקציה הבין אישית בין המורה לתלמיד.

# data[].attributes.body
מערכת החינוך ביפן מצליחה מאחר ויפנים ברובם גדלים לתרבות הנותנת ערך גבוה למשמעת ואיפוק. בשונה מאיתנו הישראלים .
מאוד אהבתי את הקניית הערכים הבסיסיים בגילאים הצעירים לפני הקניית ידע. מעניין איך אצלנו זה היה עובד. הקניית ערכים במערכת החינוך בהחלט חסרה פה.
אהבתי שהתלמידים מנקים בעצמם את הביה"ס . אולם - יש לציין שאצלם יום לימודים במערכת חינוך רגילה הוא  8 שעות ואצלינו ביסודי הוא פחות מ - 5 שעות .
מעניין איך הם מגיעים לנוכחות כה גבוהה של תלמידים וזה כנראה נובע גם מהכבוד הרב שאנשים נותנים למערכת החינוך ביפן ומקומם של המורים במדינה זו לעומת המקום של המורה בישראל.

# data[].attributes.body
הכשרה לחיים בוגרים - מורה כדמות מודל שעדיין לומד וחוקר. מאפשר יצירתיות, יזמות ויישום של הידע. מקנה כלים ללמידת המשך, גם בתחום הפדגוגי וגם בלמידת מקצוע.
יתרונות - חלק מהאחריות על הלמידה בידי התלמיד, הכשרת מורים מיטבית, סביבת לימודים עשירה ומעוררת חקר, יזמות ויישום.
חסרונות - מערכת יקרה, מעט שעות לימודים.
תלמיד שיוצא עם כלים ללמידה, עם גמישות מחשבתית, עם הבנה בסיסית של תהליכים ולא רק תוצאה סופית הרי שזה מכשיר אותו כאוריין מדעי.
המורה מנחה את התלמיד במסע, מייעץ לו בבחירות וגם מלמד ידע.

# data[].attributes.body
מערכת החינוך ביפן מכשירה את התלמיד לחייו העתידיים קודם כל על ידי בניית תכנית לימודית בראייה לטווח רחוק- התכנית מלווה את התלמיד מגיל הגן ועד לסיום התיכון באופן רציף. אין נתק בין שלבי החינוך השונים, מה שמאפשר זרימה בחינוך לקראת היעד.
ושם דגש בשלבי החינוך הראשוניים על משמעת עצמית , אחריות אישית, עבודה בצוות וכבוד לתרבות. לפני התחלת הלימוד העיוני עצמו, מנחילים לתלמידים עקרונות חינוכיים שיאפשרו סביבה לימודית מכבדת, נקייה .
היתרונות של המערכת הן ביצירת סביבת למידה שאמורה להיות ללא בעיות משמעת, התלמיד מרגיש אחראי ושותף למערכת.
החסרונות של השיטה לעניות דעתי הם בהקפדות היתר על הנושאים שהוזכרו לעיל שיכולים אולי למנוע חשיבה עצמאית וחשיבה מחוץ לקופסה.
תפקיד המורה הוא לשמש דמות חינוכית וסמכותית. בסרט לא דובר על תכני הלימוד ואסטרטגיות ההוראה, לפיכך קשה לי להתייחס לתפקיד המורה בצורה מעמיקה.

# data[].attributes.body
מערכת החינוך בסינגפור
הולכת לפי ללמד פחות, ללמוד יותר. זאת אומרת שתפקיד המורה לשתף את התלמידים, ללוות ולהדריך אותם .
מערכת החינוך בסינגפור מגבירה את הביטחון העצמי אצל התלמיד .
נותנת לתלמיד ליצור, ליזום ולפרוץ.(וזה יתרון)
חסרון השיטה : מפחיתה את היחס בין המורה לתלמיד. מורה לא נותן ידע לתלמיד רק מכוון אותו .

# data[].attributes.body
מערכת החינוך ביפן שמה דגש רציני על ערכים ואח"כ על ידע. בהרגשה שלי מצפייה בסרטון זה נכון אבל באופן חלקי בלבד.
אמנם הדגש הראשוני הוא על נימוסים לפני ידע, ויש לתלמידים חובות שמבססות את הכבוד ההדדי והכבוד לכלל המקצועות באשר הם כמו לדוגמה נקיון הכיתה שבעיני זה רעיון מאוד נכון.
מצד שני, בסופו של דבר, יש תחרותיות עצומה שגורמת ללחץ עצום על התלמידים. בשורה התחתונה, אחרי כל שנות הלימוד, מבחן אחד יחיד הוא זה שיקבע את גורלם וכאן בעיני חיסרון עצום.

# data[].attributes.headline
סיון עיני שדה

# data[].attributes.subject
סיון עיני שדה

# data[].attributes.body
במערכת החינוך היפנית המורה מלמד בצורה בה הלומד מעוניין בלמידה (הנעת הלומד) בעזרת כלי למידה המתאימים לו. הדבר גם יוצר רשת חברתית של לומדים שיש ביניהם למידה שיתופית, שונה, מגוונת וייחודית רק להם. באופן זה, המורה מפתח את אופי הלומד- כלומד עצמאי פותר בעיות, וגם את היצירתיות שלו- המשפיעה גם על קבלת החלטות באופן יצירתי.
מכאן שישנם יתרונות רבים:
1. אחידות- אוכל אחיד, תלבושת אחידה.
2. למידה יצירתית.
3. האחריות היא על הלומד.
מאידך, קיים חסרון משמעותי, והוא שעות הלימוד הרבות שיש בביה"ס ולאחריו. עדיין ממשיכים ללמוד, כך שהעומס על הלומדים הוא רב.

# data[].attributes.headline
נעמי ריבשטיין

# data[].attributes.subject
נעמי ריבשטיין

# data[].attributes.body
במערכת הזו בולטת השוויוניות בכל התחומים החל מהאוכל, התלבושת וההרגלים. היא מעמידה בפני התלמידים אתגר הצטיינות באמצעות המבחן היחיד שיקבע את גורלם. התחרות עצומה ואולי זה החיסרון הגדול של השיטה הזו. היא פחות נותנת מענה לכולם (שילוב כל התלמידים). דרך החינוך מדגישה את הערכים: נימוסים, התחשבות, כבוד לזולת, כבוד לתרבות, כבוד למסורת, עבודת צוות, כבוד לכל עבודה. היא מעוררת את הסקרנות ואת החקירה העצמית. המורה עדיין הוא המרכז.

# data[].attributes.headline
נעמי רייבשטיין

# data[].attributes.subject
נעמי רייבשטיין

# data[].attributes.body
מערכת החינוך בסינגפור מאמינה שבית הספר צריך להיות כיף על מנת שיוכל למלא אחר המטרות. הדרך לכך היא לנצל את הטכנולוגיות שהתלמידים מיומנים בהן. היא משלבת למידה באמצעים מגוונים, מגייסת את הרשתות החברתיות לצורך למידה. היא מדגישה את עבודת הצוות, שיתוף הפעולה והלמידה מבוססת על פתרון בעיות. תפקיד המורה הוא לפתח את חומר הלמידה. יש קהילות של מורים שבהן המורים עובדים כצוות ועם קהילות אחרות. העבודה מאוד אינטנסיבית. היתרון ברור, התלמידים נהנים ולומדים ומוכנים לעתיד בכל הנוגע להכשרתם האינטלקטואלית, הטכנולוגית והחברתית. החיסרון הוא הדרישה למורים להיות כל כך יצירתיים כל הזמן. מצד שני יש המון עזרה הדדית.

# data[].attributes.headline
נעמי רייבשטיין

# data[].attributes.subject
נעמי רייבשטיין

# data[].attributes.body
מערכת החינוך בפינלנד מאמינה בללמד את התלמידים איך ללמוד. להיות מודעים ללמידה שלהם ולדרכי הלמידה היעילים עבורם. התלמידים לומדים להתמודד עם העולם האמיתי באמצעות פתרון בעיות. הם לומדים בצוותים, למידה שיתופית ומקבלים את כל הניסיון בכלים טכנולוגיים. היתרון הגדול הוא שהתלמידים פעילים כל הזמן ויוצרים על ידי כך למידה משמעותית. המורה הוא מדריך. השיטה נראית מצוין, שוב יתכן שהחיסרון הוא בצורך של המורה לשלוט בכל כך הרבה מיומנויות וידע ולהיות כה יצירתי. לא ידוע מהי התמיכה שמורים מקבלים בהשוואה לסינגפור למשל.

# data[].attributes.headline
גלי הראל לוי

# data[].attributes.subject
גלי הראל לוי

# data[].attributes.body
מערכת החינוך בסינגפור מאפשרת למידה שיתופית פעילה. התלמידים לומדים כיצד להתנהל בקבוצה (מה שקורה גם בעולם האמיתי), כיצד לצרוך מידע ולעבד אותו.
היתרון הגדול של שיטה זו הוא שניתן לעבוד בקבוצות על פי רמת הידע או היכולת של התלמידים וכך גם בכיתה הטרוגנית, כל אחד מתקדם על פי יכולתו.
תפקיד המורה הוא לתווך ולכוון, הוא אינו מקור הידע.

# data[].attributes.body
ראיתי את שלושת הסירטונים
התחברתי ביותר לחינוך הפינלנדי.
לדעתי החינוך הסינגפורי הוא בגדר חלום עבור התלמידים הישראליים מכיוון שמערכת החינוך לא יכולה לעמוד בתקציבים לרכישת הטכנולוגיות המתקדמות שמופיעות שם לכן ,  לפי דעתי, זוהי פנטזיה.
ראיתי את הסרטו ןעל יפן ואהבתי את הרעיון שהתלמידים מתגייסים לניקיון ביהס, אין להם מבחנים עד גיל 10 , ערכים לפני לימודים וידע כל הקונספט שלהם די מזכיר לי את מערכת החינוך שלנו ועוד יש לנו במה להשתפר וללמוד אך אנחנו בהחלט נוטים לכיוון של היפנים.
לגבי החינוך הפילנדי : לגבי הבוגר העתידי, שצריך לעבוד בעבודה של עוד כעשרים שנים מהיום, לא ניתן לדעת מה יהיו המקצועות והדרישות מהן. הם מלמדים לחשוב ולהיות ספקנים \ שיעורי רוובטיקה , איך להתמודד עם בעיה שתצוץ, מלמדים אותם כילים לעולם , כיצד לקרוא הוראות של מכשיר חשמלי , איך לתפעל מחשב , משתמשם במחשבים כדי לפתור בעית, שימוש בכישורים חברתיים ועוד... היתרונות הם שהתלמדיים נהנים ומגוייסים יותר להוראה , החיסרון הוא יד חופייה יותר מידי יכולה לגרום לתלמידים להזניח מיומנויות אחרות כמו כתיבה , קריאה , הקשבה, שליטה עצמית , סדר ,. במערכת החינוך מסוג זה המורהצריך להדריך בלבד ולתת תמיכה בלבד לתלמידיו, הוא לא צריך להרצות ולתת את החומר אלא שהוא צריך לאפשר לתלמידים לחקור ולגלות לבדם את מה שהם צריכים ללמוד ולדעת .

# data[].attributes.body
מערכת החינוך בפינלנד מכשירה את הבוגר לחייו העתידיים בכך שלתלמיד יש את האחריות שלו על הלמידה שלו, מפתחת בו כישורים חברתיים, הילד לוד איך ללמוד, הילד כל הזמן פעיל ומעורב בלמידה.
היתרונות בשיטה: מעוררת סקרנות, מפתחת שיתופיות וחברתיות, מקנה אחריות ומשלבת מעורבות.
חסרונות - נראה שזה די יקר ומצריך מהמורה להיות בקיא שהמון תחומים.
תפקיד המורה - המורה מתווך, מכוון ומלווה ומתכנן את הלמידה

# data[].attributes.headline
שולמית ויינר

# data[].attributes.subject
שולמית ויינר

# data[].attributes.body
מערכת החינוך בפינלנד פועלת הרבה בערוץ של הכשרת המורים למורים חוקרים, כל מורה הוא בעצם חוקר פדגוגי בפעולה. מורים שבודקים את הוראת ועושים תהליכי רפלקציה על כל תהליך הוראה שהם מפעילים בוודאי מגיעים לתוצאות טובות. ובנוסף הם עובדים בצוותים מתייעצים וכו אך האוטונומיה המלאה היא של כל מורה. הוא בודק את דרכי הלמידה הערכה שלו ומעריך את עבודתו.
ההוויי בבתי הספר מהנה ומאתגר, אך לא מלחיץ, אין מבחנים או הערכות אחרות, האווירה כיפית. המורים מהווים דמות בוגר שניתן לסמוך עליו, ניתן להתייעץ עימו והוא מדריך ומלווה את התלמידים בעבודתם, כשחשים ממש שהאחריות על הלמידה על התלמידים, להם חשוב ללמוד ולהבין... והמורה מלווה את התהליך ומנחה.
בפינלנד מכשירים את התלמידים לחקור לבדוק לשאול שאלות ולחפש מידע ולהבנות מידע באמצעות אמצעים טכנולוגיים מפותחים וטובים.
החיסרון היחיד הוא שאינו חסרון בעצם הוא שיש צורך בהמון אמצעים טכנולגיים יקרים, מחשבים ומערכות תקשוב טובות. כך שכל תלמיד נראה, גם בכיתה גדולה...
כפי הנראה בפינלנד יודעים איך חלק את התקציבים של מערכת החינוך בצורה טובה.
[לא כמו בארץ שביה"ס מהווה בהרבה מין המקומות פחות מקום פדגוגי ולימודי אלא מקום שבו ישמרו על התלמידים שלא יעשו שטויות בזמן שההורים בעבודה... (בייבי סיטר)]

# data[].attributes.body
מערכת החינוך ביפן שמה דגש על יצירתיות, כבוד (לאנשים, למושג העבודה והלמידה), מצוינות וחריצות. התלמידה במערכת החינוך היפנית מתנסה באותה אינטסיביות של עבודה, בדרישות האקדמיות שידרשו ממנה גם בעולם העבודה. וזהו יתרון מאד משמעותי. מצד שני, חסרון בולט במערכת היא ההכוונה לעולם העבודה הנוקשה המצפה לתלמידים. אל ראיתי בסרטון התייחסות התייחסות לתפקידה של הבוגרת האידאלית בחברה, מחוץ לעולם העבודה.
תפקיד המורה להוות מודל של מצוינות וחריצות עבור התלמידים. המורה אמור לעודד אותם להלשים את המטלות ולייצר עבורם מטלות שיעודדו יצריתיות ולמידה. יש גם התייחסות משמעותית למסורת, שגם לה צריך לתת מקום בתוך מסגרת הלמידה.

# data[].attributes.body
מערכת החינוך היפנית כפי שהוצגה מכשירה בוגר בעל ערכים (נימוסים והליכות, כבוד לאחר ולבע"ח, שמירה על מסורת ותרבותיות, אחריות לסביבה ולניקיון ועוד) ובעל ידע (בדרך המשלבת כיף והנאה.)
היתרונות כפי שהוצגו  הם הנוכחות הגבוהה בשיעורים הן פיזית והן מעורבות, הכיף בתהליך הלמידה והקניית ערכים ונימוסים.
החסרונות לדעתי (הסרט היה חד מימדי ולא נתן זווית ביקורתית על השיטה) שעות לימוד רבות, מבחן יחידי החורץ גורלות.
יתכן שהנוכחות הגבוה לא נובעת מהיתרונות אלא מהחסרונות.
על תפקיד המורה לא  היה דגש בסרטון

# data[].attributes.body
1. בית הספר בסינגפור משלב טכנולוגיה ולמידה. התלמידים מגיעים מרקע שונה ומקבלים מורים מעולים, שמשלבים טכנולוגיה בלימוד. . הידע לא שייך רק למורים ומטרתם להנגיש את הידע והיכולת להשיגו.
2. יתרונות - שילוב טכנולוגיה בלימוד, מחקר עצמאי של התלמידים, מערכת החינוך לא נשארה כפי שהיתה לפני 50 שנה.
חסרונות - פחות שיתוף פעולה, פחות יצירתיות. הילדים בסינגפור שקטים, מחוברים למשימות וממושמעים. איך זה עובד אצל ילדים תזזיתיים, שמתעניינים בתחומים אחרים ובעצמם, ולא משתפים פעולה.
3.  בעזרת טכנולוגיה הם מאפשרים ל- 40 תלמידים לשאול שאלות ולחקור בבת אחת, מה שמורה יחיד לא מסוגל לענות על כך. יש סביבת למידה שבה התלמידים חוקרים. ויקי, פייסבוק מאפשרים השגת ידע. במקום שהפייסבוק יהווה הסחת דעת אפשר לנתב אותו ללמידה.
4. המורה מנחה, מכוון את הדרכים להשגת ידע. הוא לא מקור הידע היחיד. לימוד עם שיתוף ותקשורת.

# data[].attributes.body
מערכת החינוך בפינלנד, מכשירה את הבוגר לחייו העתידיים על ידי מתן כלים ללמוד, לחשוב ולהיות יצירתיים וחדשניים. מלמדים אותם מיומנויות בסיסיות: קריאה, כתיבה, הבנת הוראות במשימה מסוימת, שימוש במחשב, שימוש באינפורמציה, פתרון בעיות. בנוסף לכך, פיתוח כישורים חברתיים כמו: עבודת צוות, צוות פעיל היכול לתכנן משהו, תלמידים מלמדים תלמידים אחרים, על ידי כך הם הופכים להיות תלמידים פעילים, האחראים על ההוראה. אלה הם כישורים שעוזרים להם להתמודד עם בעיות בחיים, לדעת לשתף מה שיש להם עם האחרים, ולהפוך אותם לאזרחים טובים.

היתרונות של מערכת חינוך זו שהתלמיד הוא פעיל (אינו מדקלם את מה שלמד בכיתה), תורם לתלמידים אחרים, בעל אחריות, יודע להשתמש באינפורמציה ומכשירים טכנולוגיים, יכול לעבוד בצוות ולהביא לחדשנות, כל תלמיד יוכל להתבטא לפי היכולת האישית שלו, ולחזק את הצד החזק שיש לו בעזרת הקבוצה התומכת. לגבי החסרונות, החיסרון היחיד בעיני הוא שבגלל שיש הרבה מחשוב וטכנולוגיה, צריך לדאוג שעובדים ואנשי מקצוע יהיו זמינים ויידעו לטפל מהר בבעיות טכנולוגיות.

מערכת החינוך מכשירה אותו כאוריין מדעי על ידי כך שהוא יכול להשתמש במידע ובמיומנויות שונות (כמו חקר למשל), שהוא רכש בבית הספר מהלמידה העצמאית וליישם אותה בחיי היום יום, הוא גם יכול ליצר מידע ולשתף בו, להציג רעיון מדעי, הוא הופך להיות בעל חשיבה חדשנית, עצמאית וביקורתית.

המורה במערכת חינוך זו מכוון, מדריך, מאתגר, נותן לתלמידים לשתף ומעורר יותר מוטיבציה אצל התלמידים.

# data[].attributes.body
מהסרטון נראה שמערכת החינוך ביפן מכשירה את בוגריה להיות צייתנים, בעלי מוסר עבודה גבוה, רוחשים כבוד ומזדהים עם התרבות שלהם, אינדיבידואליים ותחרותיים.
היתרונות במערכת חינוך כזו:
א. נראה שלא מתעסקים הרבה בבעיות משמעת כיון שמראש מכניסים את התלמידים למסגרת מאוד ברורה של התנהגות
ב. הרעיון שהתלמידים מנקים בעצמם את בית הספר גורם להם לכבד את הסביבה שלהם, הפיזית והאנושית.
ג. היעדים מאוד ברורים והדרך להגיע אליהם ברורה. יש הרבה תלמידים שזקוקים להגדרות הברורות האלה.
ד. חיבור וכבוד לתרבות ולמסורת
החסרונות במערכת חינוך כזו:
א. אין כמעט מקום ליצירתיות ולביטוי אינטילגנציות שונות
ב. אין חינוך לעבודה בצוות
ג. מי שטיפה שונה מהמסגרת ומההגדרות הברורות לא ימצא את מקומו בבית הספר ובהמשך בתחום הלימודים הגבוהים
לא ברור מהסרטון כיצד מערכת החינוך מכשירה את התלמיד כאוריין מדעי. הרושם שעולה מהסרטון הוא שהתלמידים מתמודדים עם טקסטים אבל בלי הרבה מקום ליצירתיות אלא יותר ממקום של צבירת ידע ומימוש שלו איפה שמתאים.
גם לדמות המורה לא הייתה התייחסות, אך נראה שהמורה הוא דמות מאוד מרכזית במערכת, גם מבחינת החינוך למידות והתנהגות בשנים הראשונות וגם מבחינת העברת הידע המקצועי בשנים המתקדמות.

# data[].attributes.headline
אורי הירשמן כהן 

# data[].attributes.subject
אורי הירשמן כהן 

# data[].attributes.body
1. מכשירה לחשיבה ביקורתית, עבודת צות, עצמאות, יצירתיות, שימוש ביועץ ( מורה), הכרת כלים דיגיטליים, גלובליות.
2. יתרונות- צורת העבודה העתתדית בעיקר בהייטק, הספקים גבוהים, התקדמות אישית, יצירתיות
חסרונות- עבודה בקבוצה לא תמיד מקדמת את המצטיין, לא פשוטה לתלמידים עם לקויות למידה, מי שלא אוהב טכנולוגיה?
3. אוריין מדעי- למידה מתמדת, שיתוף, בחינת מהימנות מקורות, חשיבה ביקורתית, הרחבת תחומי הלמידה והידע.
4. המורה- יועץ, מתווך, מעודד לסקרנות ולמידה, מנווט, לומד ומכיר כלים טכנולוגיים או לומד יחד עם תלמידיו.

# data[].attributes.headline
יהודה קלוש, המערכת מעצימה את הסקרנות, מפתחת מיומנויות, דורשת סדר ואחריות אישית, תרבות טחר לימודים מפותחת, כיבוד התרבות המקומיתף חובת לבישת מדי בית ספר והלימודים נלמדים בכיף. 

# data[].attributes.subject
יהודה קלוש, המערכת מעצימה את הסקרנות, מפתחת מיומנויות, דורשת סדר ואחריות אישית, תרבות טחר לימודים מפותחת, כיבוד התרבות המקומיתף חובת לבישת מדי בית ספר והלימודים נלמדים בכיף. 

# data[].attributes.body
יתרונות: סדר, אחריות, מסלול מובנה.
חסרונות: הכל מובנה - אין חשיבה מיחוץ לקופסא.
מחינה מדעית המערכת מפתחת סקרנות.
תפקיד המורה הוא לנווט את התלמידים לייעדים

# data[].attributes.body
מערכת זו בונה קודם כל את הקומה של חינוך לערכים בבית הספר היסודי ורק אחר כך ממשיכה להקניית ידע.
תחילת שנת הלימודים היא באביב, נותן תחושה של חגיגיות כללית וממחיש את החשיבות של בית הספר.
התלמידים נדרשים לרצינות ביחס לבית הספר על ידי דרישות רבות: ניקיון של הסביבה, תלבושת, תוספת של שיעורי הכנה בערב לשלב הבא. בדרכים אלו המערכת משדרת רצינות מהתלמידים ומועבר מסר שיש צורך בעבודה, השקעה והתייחסות רצינית ללימודים.
ישנו דגש על אחידות וקהילתיות על ידי התלבושת והאוכל האחיד, שנאכל בכיתה עם המורה.
ישנו דגש על לימוד המסורת ושירה.
לאחר כל זאת ובמקביל לכך, כל תלמיד יודע שיש לו הזדמנות אחת כדי להתקבל לקולג' ועל כן, עליו ללמוד ולהשקיע לאורך כל השנים.
השנים בקולג' מוצגות כשנים נעימות, שמחות וטובות, תמריץ טוב שמעורר רצון להגיע לשם ולעבוד לשם כך.
בסרט לא נראה הצד של חינוך לטכנולוגיה.
וגם לא כיצד המורה מלמד.
תוארה בעיקר סביבת הלמידה, ותואר היחס ללימוד, שנעשה על ידי יצירת מסגרת כוללת עם כללים ברורים ועם דרישות מהתלמיד.
ניתן לראות שיש דגש על הוראה רבת תחומים: חשיפה לטבע, שירה ואומנות.

# data[].attributes.body
מערכת החינוך בפינלנד מכשירה בוגרים לעידן הדיגיטלי והטכנולוגי היא מכשירה בוגרים בעלי למידה  עצמית במערכת זו התלמיד הוא לא כלי שצריך לשפוך לתוכו את המידע שיש למורה והמורה אינו מקור המידע הוא מכוון ומדריך את התלמידים . במערכת זו התלמיד פעיל לוקח חלק בהוראה תלמדים מלמדים תלמידים אחרים ועוזרים להם בנושאים שונים כמו כן הם מקנים להם את הכלים לפתור בעיות את המיומנות לקרוא  הוראות ולפעול בהתאם ולקבל תוצר כמו כן במערכת זו מלמדים את התלמידים את שיתוף הפעולה עם האחר ואת חשיבות הדבר כדי לקבל את התוצר הטוב ביותר חשוב מאוד שהתלמיד יהיה סקרני , ספקני , מתמיד לחשוב ומרבה לשאול שאלות

יתרון מערכת זו היא התוצר , הבוגר המותאם לחיים הלא צפויים שהוא יצא אליהם כי הוא מאמין בעצמו וביכולות שלו, יש לו את הכלים ואת הכישורים הנדרשים כדי להתמודד עם הבעיות שיתקל בהם הוא יכול לסמוך על יכולת הניתוח שלו הוא יכול לסמוך על עצמו ללמוד דברים חדשים

# data[].attributes.body
שיטת הלימוד בסינגפור הינה שיטה אשר מתבססת על למידה קבוצתית עצמאית , מפתחת עצמאות , בטחון עצמאי , יכולת ביקורתית , ויצירתיות אצל התלמידים .
המורה מהווה מתווך ומכוון , נותן ידע בסיסי לתלמיד שהוא צריך להסתדר אתו , לחקור הלאה ולקבל תוצאות.

# data[].attributes.body
מערכת החינוך מתייחסת לכך שנוצרים מקצועות חדשים ואין להכשיר את התלמיד למקצועות קיימים אלא ל:חשיבה, יצירתיות, שימוש במחשב, פתרון בעיות, כישורים חברתיים, עבודת צוות. זאת בנוסף למיומנויות הבסיסיות של קריאה וכתיבה.
הרעיון הוא להפוך את התלמידים לפעילים ולקחת אחריות על הלמידה שלהם.
התובנות שלי הן שדרך זו גורמת לתלמיד ללמוד מתוך עניין ולקבל מיומנויות מאוד רלוונטיות לחיים.
חסרונות? לא ברור לי אם יש התייחסות להוראה של אזרחות למשל שחשובה לכל אזרח, מיומנויות מדעיות בסיסיות כדי שהתלמידים יוכלו להחליט החלטות נבונות בנוגע לבריאות שלהם וכדומה

# data[].attributes.body
מערכת החינוך הזו מפתחת בבוגר בטחון בעולם שפע הידע, מפתחת בו מיומנויות שיתוף בידע ועבודה בצוות, יוצרת אצלו חוויית למידה חיובית והתגייסות ללמידה כמקור כוח בחברה אליה הוא משתייך, ועוד.
היתרון- התלמידים ודאי נהנים מהקידמה המאפיינת את הלמידה, נחשפים לאמצעים חדשניים, למגוון המחשות של חומר הלימוד באמצעים הטכנולוגיים השונים...
חסרונות- עוד זמן מסך...הרי כבר ברור היום לכמה נזקים גורמים המסכים בשלבי ההתפתחות של הילדים והנוער, ומערכת שכזו עלולה לקבע את הבעיה עוד יותר. חוסר היכולת של ילדים בימינו לתקשר זה עם זה ועם מבוגרים במבט פנים אל פנים לא ייפתר בבי"ס כזה... מבחינת המורה, נאמר בסרט שבמקום ש-40 תלמידים ירימו יד כדי לשאול שאלה, כאן התלמידים יכולים להעלות 40 שאלות בו"ז למסך השיתופי. ואז?.. כיצד יכול המורה לענות על כולן? לא הבנתי את היתרון בכך. בעיה נוספת- ראיתי גם בכיתתי, שתפיסות שגויות משתרשות אם ילד כתב משהו שגוי והילדים קראו אותו לפני שהמורה הספיקה לקרוא ולתקן... הכל פתוח וחשוף לכולם, כולל הטעויות...
מבחינת הכשרה כאוריין מדעי- לא בטוחה מה היתרון של ריבוי המסכים למטרה זו באופן ספציפי. ברור שאם הילדים נחשפים ליותר טקסטים זה טוב, אך אוריינות יכולה להירכש בעיני גם עם מעט מסכים ורק בחלק מהשיעורים.
תפקיד המורה... המון. לברור, להנגיש, לכוון, להסביר כשקשה, לתקן שטויות שנכתבות ברשת, ועוד ועוד....

# data[].attributes.body
הכשרת הבוגר לחייו העתידיים נעשית בעזרת מתן דגש על שימוש ושילוב טכנולוגיה מודרנית (שבה נתקלים התלמידים בחיי היום יום) בתהליך הלמידה. מערכת החינוך גם מאפשרת לתלמיד את המקום של יצרן ידע ולא רק צרכן ידע, כפי שמתנהל כיום העולם מחוץ לבית הספר.
יתרונות בית הספר: בית הספר משתמש בעולם היומיומי של התלמידים (פלאפונים, מחשבים, רשתות חברתיות וטכנולוגיה בכלל) לצורך למידה - בעזרת כלים שהתלמידים אוהבים, טובים בהם ומשתמשים בהם מחוץ לבית הספר - מנגישים את הלמידה והופכים אותה למהנה. נעשה שימוש בלמידה בעזרת פרויקטים, בעבודת צוות שמשלבת את כל התלמידים, במוטיבים מקומיים (כמו יצירות האומנות). ניתן גם מקום לכל תלמיד - לדוגמא: כל התלמידים יכולים בו זמנית לשאול שאלה ולהיעזר במורה בעזרת אמצעים טכנולוגיים.
מערכת החינוך הזו מכשירה את התלמיד להיות אוריין מדעי בעזרת פרויקטים המשלבים עבודת צוות בקבוצות (דיון, ביקורתיות) ועבודה עצמאית (אחריות על הלמידה), וכן שימוש באמצעי תקשורת מגוונים הכוללים גם כלים טכנולוגיים.
תפקיד המורה: בניגוד לעבר, בו המורה הייתה מקור הידע היחיד - כיום הידע הוא לא מונופול של המורה ויש מגוון מקורות מידע נגישים. תפקיד המורה הוא לסייע לתלמידים בהכוונה כיצד להשיג ידע, כיצד לבצע סינתזה של שטף המידע וכיצד להבחין בין איכויותיו השונות של המידע שהם מוצאים.

# data[].attributes.body
מערכת החינוך בפינלנד, מכשירה את התלמידים לחשוב בצורה עצמאית, לקחת אחריות על הלמידה בדרך לפתרון בעיות.
תפקיד המורה במערכת זו היא להציג בעיות, לכוון,  להאיר ובעקר לעודד לחשוב.
האוריינות נרכשת בין היתר בשיעורי הכתיבה והבנת הנקרא, הן כשיעורים עצמאיים והן בשיעורים האחרים.

# data[].attributes.headline
נורית שושני הכל

# data[].attributes.subject
נורית שושני הכל

# data[].attributes.body
שימוש בטכנולוגיה כדי להגיע לכל תלמיד בו זמנית, גם אם לא מבחינת הקשב של המורה, אבל מבחינת רמת הפעילות של כל התלמידים בו זמנית. לא רק תלמיד אחד אקטיבי והאחרים מאזינים, אלא כולם אקטיביים. האקטיביות של כולם מסייעת ללמידה משמעותית. גם ההנאה מן הגוון בהוראה והשימוש בכלים שדורשים אף הם עצמם מיומנות שימוש נכונה, בנוסף לחומרי הלימוד עצמם, הופכים את המשימות למורכבות ומעניינות יותר. החסרון - לעיתים אולי מתפספסת ההבנה שבעקבות דיון מעמיק בכיתה בעל פה, והיכולת לפתח עמידה ולטעון מול קהל, אם כי אני מניחה שהחשיבה המתוחכמת אותה הם רוכשים מסייעת גם לכך.

# data[].attributes.body
מערכת החינוך בפינלנד מעצבת בוגר עצמאי, חושב, בעל חשיבה המצאתית. זו מערכת המאפשרת ללומד לקחת חלק פעיל בלמידה תוך התנסות חוויתית. התלמיד לומד תוך קבלת חוויה חיובית של למידה והצלחות. כמו כן, יש דגש רב על עבודת צוות ושיתופיות וזה חשוב להתמודדות עם דרך העבודה בעולם ההייטק או העולם הטכנולוגי שעובד בצוותי חשיבה ובצוותי עבודה.

# data[].attributes.body
היתרונות של מערכת החינוך ביפן היא הדגש על אחריות אישית של התלמידים לא רק בלימודים אלא גם בשמירה על הנקיון ובמתן דגש על פיתוח אופי אצל התלמידים. בנוסף, ביפן שמים דגש על אמנות ומורשתתרבותית והיסטורית.אולם, נראה שעידוד היצירתיות ביפן נפסק בשלבי החינוך המוקדמים ובהמשך יש דגש רב על למידת שינון. המורה בשלבי החינוך המתקדמים הוא מעביר ידע, אולם יש קשר בין המורה והתלמידים לאחר שהם נמצאים יחד כל כך הרבה שעות

# data[].attributes.body
מערכת בנויה לפי מאפיינים של תרבות שלא תמיד קל להבין.  התחרותיות מאוד משפיעה, לא בטוחה  שתמיד התוצאות הן טובות.   דגשים ברורים על צורך בשעות רבות של עבודה ועל הכבוד למורשת. התלמידים גדלים באווירה של לקיחת אחראיות אישית נרחבת.

# data[].attributes.body
מערכת החינוך בפינלנד מכשירה את התלמידים להיות יצירתיים, בעלי כלים להתמודד עם סוגיות מתחומי דעת שונים., תלמידים שאינם מקובעים לגישה אחת של למידה או חשיבה, התלמיד מתנסה בלמידה עצמית, למידה בחברותא, העצמה ורכישת כלים טכנולוגיים.
כבוגרים ידעו לעבוד כצוות, ויכירו בחשיבות חוכמת ההמונים. לא ירתעו מטכנולוגיה וידעו לחשוב על פתרונות יצירתיים.
מצפים כי שיטת למידה זו תכשיר אזרחים שתורמים לקהילה ואחראים לתפקודה התקין.
החיסרון של שיטה זט היא שנושא שאינו מעניין את הילד, הוא ידע אותו באופן שטחי ולא יתעמק בו...
המורה משמש כמתווך בין הידע למיומנות, המורה צריך להתמחות בלמידה אינטרדיסיפלינארית, תוך היכרות עם כלים טכנולוגיים רבים .
המורה צריך להיות כקואצר, אדם יצירתי , שיהיה רלוונטי עבורם..

# data[].attributes.body
יש דגש רב על פיתוח אישיות ותכונות אופי - במיוחד בגיל הצעיר. חינוך להתנהגות נאותה, כבוד לאנשים ולטבע, תלבושת אחידה, העברת מסורות עתיקות. דגש זה מכשיר את הבוגר לחייו העתידיים באופן בסיסי יותר מאשר הקניית ידע בתחומים שונים. יש ציפיה גבוהה ממערכת החינוך כמעצבת את עתידו של התלמיד, על כן יש רצינות רבה מצד התלמידים (שכנראה הוטמעה על ידי ההורים) להישגיות ותפקוד מיטבי בבית הספר.
חסרונות - נראה כי החינוך אחיד ואינו מוביל לאינדיוידואליות ויצירתיות.
לא הודגש בסרט חינוך לאוריינות מדעית ותפקיד המורה. ניתן לשער על פי ההקשר כי מעמד המורה גבוה וכי הוא מוביל את ההוראה והחינוך ההתנהגותי.

# data[].attributes.body
לימוד מהנה, שימוש רב בטכנולוגיה.
לומדים להיות לומדים עצמאיים. כל התלמידים פעילים ומעורבים ולכן הלמידה משמעותית יותר. שימוש ברשתות חברתיות, בפלאפונים ללמידה, מסקרנת ומאתגרת את התלמידים ועושה שימוש  בפלטפורמות הנ"ל בדרכים נוספות מלבד העלאת "הגיגים".
ההרגשה שלי בלימוד מסוג זה היא קצת טכנית , פחות קשר בלתי אמצעי עם התלמידים.

# data[].attributes.headline
חנאן אלהוזייל

# data[].attributes.subject
חנאן אלהוזייל

# data[].attributes.body
מערכת החינוך נותנת לתלמידיה להיות אחראיים על הלמידה שלהם, ונותנת  להם אמון, כך שהם משתמשים בסמארטפון ובניידים לטובת הלמידה בזמן הלמידה.
היתרונות- שימוש בטכנולוגיה שהיום פרצה את כל העולם והמון דברים היום הופכים להיות ממוחשבים, וכך מקנה ידע ומיומנויות לתלמידיה לחיי העתידיים.
תפקיד המורה הוא להנחות את התלמיד.
דבר מצא חן בעיני היה שיתוף למידה בקהילות שונות, שבאמת היה מיוחד.
פחות שימוש בעט ובעפרון ויותר שימוש בטכנולוגיה.
שימוש רב בפייסבוק וויקי לטובת הלמידה, דבר שמעניין התלמיד ומושך אותה ללמידה ומפחית את הסטיגמה שהלמידה משעממת, ושימוש במשחקים ממוחשבים היה מאוד אינטרקטיבי.
בזמן הלמידה ומחוץ ממנה ולהיות מוכן לתת התייחסות לתלמידיו.

# data[].attributes.headline
קרן שמילוביץ

# data[].attributes.subject
קרן שמילוביץ

# data[].attributes.body
מערכת החינוך מלמדת את הילדים את הקישורים הבסיסים ביותר, שכשאר הילד יודע להשתמש בהם הוא למעשה יוכל ליישם אותם בכול בעייה עתידית שתעמוד לפניו.
מערכת חינוך זו רואה את צרכי הילד, היא מלמדת אותו להתנהל בעולם.
לכל ילד יש בה נמקום כי היא מאפשרת גם לילדים עם לקויית  וצרכים מיוחדים למצוא את מקומם, כי הדגש פה הוא לא דווקא על התקדמות אקדמית בתחומים מוכתבים אלה כל ילד יכול למצוא את עצמו, להיות פעיל, לתרום ולהתרם על פי כשוריו.
המערכת מלדת את המיומניות החשובות כמו: עבודת צוות, לקיחת אחריות, פתרון בעיות שזה למעשה בבסיס הנדרש בכל מקום עבודה או מוסד אקדמאי גבוה.
תפקידו של המורה במערכת כזו הוא בעיקר להנחות ולתמוך ופחות להיות הפעיל והמלמד.