# data[].attributes.body
- Didaktiske modeller
- Almendidaktisk modeller

- Fagdidaktiske modeller

Disse begreber og deres indenhold er vigtigt er gøre brug at i praktiske og teoretisk arbejde med planlægning.

Det vigtige er:

- At man betjener sig af flere forskellige modeller (får at håndtere den komplekse undervisningsvirkelighed)

- At vide, hvilke didaktiske teorier, der forskellige modeller repræsentere og hvordan de konstruerer planlægning og gennemførelse af undervisning og læring.

De didaktiske modeller er komplementære, og ingen af dem hævdes at være dækkene for det didaktiske felt. Men kan komplimentere og understøtte hinanden.
(Almendidaktik-og-fagdidaktik-udgave-1-2016 side 62)

Søren og Rasmus

# data[].attributes.body
- Rammen er den virkelighed vi går ind i minus elevernes forudsætninger.
- Noget vi ikke kan ændre på kort sigt.

Klasserummets fysiske rammer: Hvad er der af muligheder og begrænsninger der hvor undervisningen udføres?

# data[].attributes.body
Sociale teknologier - En særlig type arbejdsform
- Styringslogikker
* Etisk logik, skolen er lavet til at gøre noget med og ved elever, derfor skal etiske værdier altid være til stede
* Professionslogik, lærer, pædagoger mm. arbejder ud fra professionelle værdier og normer.
* Offentlighedslogik, skolen lever i og er afhængige af de omgivelser den ligger i.
* Markedslogik, styrer samfundet og dets institutioner gennem markedsmekanismer
* Bureaukratisklogik, ligger op til at, beslutninger skal træffes på et nationalt niveau frem for gennem markedsmekanismer.

- Diskurser, betegner den måde vi taler om og forstår verden på
* Individualiseringsdiskursen, sætter individet i fokus gennem forestillinger om selvrealisering i forhold til skolen som logbog, elevplan, portfølje mm.
* Faglighedsdiskurs,  er en alliance mellem et nykonservativt fokus på back-to-basics og en nyliberal  interesse for at skabe et overskueligt marked af uddannelsen
* Evidensdiskursen, er en stigende tendens til at skulle dokumentere hvorfor man gør som man gør i forhold til undervisningen.

# data[].attributes.body
Motivation: At eleven er motiveret for at lære. Indre og ydre motivation.
Sprog og sprogforståelse (fælles sprog): At eleven forstår og taler det sprog der undervises på, eller at der er et fællessprog.
Forforståelse: hvad har eleven med i bagagen af både faglige og sociale ting (egen-verden)

Hattie, målorientering og elevprocesser - herunder: Mestringsmål, præstationsmål, sociale mål.

# data[].attributes.body
- Konceptmetodik
Det er vigtigt at kunne genkende og anvende nyttige metodikker i praksis, man skal kunne forholde sig til hvad formålet med disse er.
- Undervisningsdifferentiering
Det er vigtigt at kunne for os som lærere at kunne differentiere undervisning og vide hvordan, i forhold til elevernes faglige og forudsætningsniveauer.

- Elevdifferentiering
Det går ud på, at fællesskabet deles op på baggrund af forskellige kriterier. Det kan for eksempel være niveau, køn eller andet. Fællesskabet deles i hold. Et eksempel er opgaver eller diktater med forskellig sværhedsgrad.

- Varierede handlings- og anvendelsesorienterede undervisningsformer
Det er vigtigt at kunne anvende et bredt repertoire af undervisnings-metoder og former. Det er derfor vigtigt, at man anvender sig af flere orienteringsformer, så eleverne beskæftiger sig med både at handle og at kunne anvende eksempelvis teori i praksis.

Søren og Rasmus

# data[].attributes.body
Michelle & Ida-Marie

Vi har valgt at tage udgangspunkt i
Klinges 3 psykologiske behov, fordi elevernes behov altid skal være i centrum. Derudover har flere undersøgelser vist, at elevernes indre motivation for at deltage er større, hvis de tre psykologiske behov understøttes.

- Selvbestemmelsesbehov
Eleverne skal engagere sig i undervisningen og trives imens. Derfor er det vigtigt, at eleverne frivilligt involvere sig i dét, der skal laves - eleverne skal kunne se en mening med det.

- Kompetencebehov
Eleverne skal have en følelse af, at de kan klare de udfordringer, de står over for.

- Samhørighedsbehov
Eleverne skal føle, at læreren kan lide, respekterer og værdsætter eleven.

# data[].attributes.body
Michelle & Ida-Marie

Honneths 3 anerkendelsessfærer:

Axel Honneths teori redegører for, at et individ, ikke kan udvikle en personlig identitet uden anerkendelse for miljøet og derfor er dette for os kommende lærere vigtigat have viden om.

– Privatsfæren
opnå selvtillid ved at indgå i nære fællesskaber (venner, familier).
Krænkelse: vold, fysisk misbrug følger til, at individet mister selvtillid og omverdenstillid (Honneth - psykisk død), desuden social skam/terror.

– Den retslige sfære
anerkendelse ved at have de samme rettigheder som andre i samfundet. individet sikrer sig autonomi (selvbestemmelse). man udvikler selvagtelse.
Krænkelse: fratagelse af rettigheder, man regner ikke med individets troværdighed og evner)

– Solidaritetssfæren
anerkendelse for særlige kvaliteter og bidraget i samfundet i gruppen/samfundet. man udvikler selvværdsættelse og ser sig selv som et medlem af samfundet.
Krænkelse: social udlukkelse, miskendelse af individets kvaliteter. Honneth kalder dette for social usynlighed.

# data[].attributes.body
Rigmor og Christine
1.Visionen -Undervisningsrammerne, der beskriver læringshensigt, altså HVAD der skal læres.
- Undervisningen skal indeholde mål, der er observerbare og har målelige egenskaber, fordi man ellers ikke kan afgøre, om målene er opfyldt.
- Didaktikken har et normativt sigte.

2. Læringsplanlægningens grundelementer - Er delt op i 4 trin.
Trin 1: Man indsamler og udvælger mulige læringsmål. Trinet tager hensyn til elevgruppen og herunder alder, det faglige område og adfærd osv. Man skal have fokus på det centrale i undervisningen.
Trin 2: Her skal man bestemme på hvilke niveauer sine læringsmål er (Retningsgivende- overordnede- eller delmål).
Ved hjælp af nærmere beskrivelse af målene, kommer man ind på et indholdselement, et adfærdselement og betingelseselement.
Trin 3: Læringsmålene ordnes efter deres vigtighed.
Trin 4: I det sidste trin skal der besluttes hvilket læringsmål man inddrager i undervisningen. Læringsmålene skal være passende til eleverne, skal have en skolekontekst og de skal accepteres af eleverne.
3. Didaktikkens anvendelse - Læringsmålene har stor relevans i hele uddannelsessystemet.

# data[].attributes.body
Åndsvidenskabelig metode:
Schleiermacher - Praksisværdi er uafhængig af teorien. Den indeholder en beskrivelse af det, der ikke har nogen årsag, og dermed heller ikke er en virkning af noget andet.

Selvbestemmelse og

medbestemmelse: (Klafki)

Evnen til selvbestemmelse over egne helt individuelle livsvilkår, herunder forholdet til andre mennesker, erhverv, etik og religion.

Evnen til medbestemmelse dvs. medindflydelse og medansvar for udformningen af fælles kulturelle, samfundsmæssige og politiske forhold.

Solidariske krav:
Evnen til solidaritet fordi kun de to første (personlige) krav er legitime, hvis solidaritetskravet opfyldes - dvs. den enkelte må gøre en aktiv indsats for, at ”de andre” også skal omfatte politisk undertrykte eller underpriviligerede mennesker. Det er spørgsmålet om at kunne identificere sig med andre og deres problemstillinger, der i centrum.

# data[].attributes.body
Lene og Bente

•Jank og Meyer: ”Handlingsorienteret undervisning er en helhedsbetonet og elevaktiverende undervisning, hvor udformningen af undervisningsprocessen bliver styret af de handlingsprodukter, som læreren og eleverne aftaler med hinanden, sådan at håndens og åndens arbejde kan afbalanceres i et fornuftigt forhold til hinanden.”

De tre vigtigste egenskaber ved undervisningen:

1. Helhedsorienteret:
*Persondimension - fokus på eleven
*Indholdsdimension - fagområde og kundskaber
*Socialedimension - forpligtende samarbejde

2. Elevinvolvering:
*Eleverne har selv indflydelse på undervisningen.
*Eleverne skal være med til at udforske, opdage, forklare m.m. *Eleverne skal lære at tænke selv og de skal have handlerum til egen læring.

3. Målrettet og produktorienteret:
Produktet har et dobbeltsigte, både at fungere som mål for undervisningen og at være et middel i forhold til elevernes læreproces.

Kap 14 i Læringsteori og didaktik s. 337-357

# data[].attributes.body
Summativ evaluering:
- Slutevaluering hvor man evaluerer med henblik på at "opsummere" resultatet af læringsprocesserne eller opgaven.
Formativ evaluering:
- Løbende evaluering på læreprocesser og opgaveskrivning.
Hatties feedback model:
- Handler om at reducere afstanden mellem aktuel forståelse og ønsket mål.
- Effektiv feedback består af: feed up (hvor er jeg på vej hen), feedback (hvordan klarer jeg mig), feed forward (hvor skal jeg hen herfra) og kan ske på følgende niveauer: opgaveniveau, procesniveau, selvreguleringsniveau og personligt niveau.

# data[].attributes.body
Bildung (=dannelse)
-> tysk alternativmodel til Curriculum og læringsmålstyringen fra USA og GB (behaviorisme), se for eksempel Wilhelm von Humboldt.

- kom med egne bud på, hvad det kan være? (begrebet er uklart), afhængig af skolens rammer kan det være kristen dannelse, demokratisk dannelse ...

-Løgstrup som eksempel:
dannelse først, så kommer uddannelse (hvorfor?)

Formal, material, kategorial og affirmativ/ikke-affirmativ.

Verdensborger

-tænk på Wolfgang Klafkis globale nøgleproblemer, bæredygtighed og et fælles ansvar over for jorden

-hvordan ser vi på nationalismen her? Hvad kan bygge bro? (sprog)

Myndiggørelse

- Immanuel Kant: "Hav mod på at bruge din egen forstand!"

-> der er mange andre filosoffer, der peger mod samme retning, såsom Friedrich Nietzsche (herremoral - slavemoral),

Albert Camus (livet er meningsløst, du bestemmer meningen!),
Søren Kierkegaard (mere kristne, moralsk)
- hvad med janteloven?
- demokrati, grækerne, der er en lang tradition i Europa, men også Asien (buddhismen)
- ....

Jeg har valgt disse 3 begreber, fordi jeg synes, de giver et godt billede af, hvad dannelse (Bildung) har i fokus, i stedet for at dele dannelse i kategorier etc (det er ikke meningen, synes jeg)

# data[].attributes.headline
Videnskabsteori og pædagogisk professionel viden (vores viden...)

# data[].attributes.subject
Videnskabsteori og pædagogisk professionel viden (vores viden...)

# data[].attributes.body
Positivisme
- Handler om erfaring, vi bruger det vi kan se, høre eller røre.
- Vi vil gerne kunne forudsige hændelser med baggrund i empiri.
- empiri skal kunne verificeres(bekræftes).
- I skolen vil det være fysik og matematik der vil være "kongefag", da de er "lette" at finde tegn på konkret læring, hvor der ikke er brugt fortolkning.

Hermeneutik
- Handler om fortolkning
- Ønsker ikke at forklare / forudsige => vi vil forstå og fortolke
- Klassisk: Genoplevelse (når vi oplever det samme som den anden, forstår vi den anden) og forståelse (vi forstår kun delen når vi forstår helheden)
- Eksistentiel: Forforståelse. Vi prøver at forstå på baggrund af erfaringer. Vi skal kunne forbinde det med noget vi allerede ved.
- Vi skal sætte os ind i elevens sted for at kunne forstå eleven bedre.
- Det er gennem dialog vi kan opnå dette.

Kritisk teori
- Handler om kritik. bl.a. at være kritisk overfor magtviden, herunder også os selv som lærer.
- Målrationelle handling: man kan bruge sproget til at tryne / nedgøre andre.
- Kommunikative handling: handler om forståelse af den anden, man bruger den kærlige fornuft (man er ligeglad med om man har stjerne på skulderen)
- Gyldighedskrav: vi benytter vores fornuft til at finde ud af hvorvidt noget er sandt, gyldigt og troværdigt.

Pragmatisme
- Learning by doing
- Vi er optaget af hvordan viden forståes.
- En processuel vidensform
- Viden er noget vi gør, ex: vi bygger skibe og udvikler skibet mens vi sejler.
- Viden er bundet til forskellige kontekster og er derfor mere end det, der kan skrives ned i bøger.
- John Dewey er optaget af dette

# data[].attributes.body
Meliha og Henriette
- Skolens præmis- individets udfordringer
*Mere fokus på individets problemer, mindre fokus på individets sociale situation

- Interne samarbejdspartnere (ansatte på skolen)
*Akt, pædagoger, sundhedsplejersker, læsevejledere, inklusionspædagoger. osv.
*Lette tilgængelige, kender nærmiljøet, relation til lærer/pædagoger.

-Eksterne samarbejdspartnere
*Eksterne ressourcepersoner, kommunalt ansatte.
*Kommer ud på skolerne, og er ikke en del af det lokale miljø. Kommer ofte med andre problemstillinger.
*Klubpædagoger, PPR, skolesocial rådgivere, SSP og sagsbehandler.

*Larsen; Sten: Hans Reitzels forlag, kap.11, "Pædagogik og lærerfaglighed".

# data[].attributes.body
Nedenstående begreber er valgt for at forklare og belyse denne form for didaktik.
Nøglebegreberne:

System (trivielt)

Systemer kan ændres udefra

En sikker kobling mellem input og output

1. generation systemteori

Kybernetik

teori om styring og kontrol i dyr, mennesker og maskiner; studiet af naturlige eller designede systemer, som regulerer sig selv ved hjælp af information og tilbagekobling (feedback)

=> Behaviorisme

Tankpasser/ Blackbox tænkning

2. generation systemteori (ikke- trivielt systembegreb)

Psykisk system (tænker)

Eleven (dig)

Social systemer (kommunikerer)

Omgivelserne

klasserum

kammeraterne

læreren

Psykisk system + Psykisk system = Social system

Vil eleven ikke lære, lærer eleven ikke!

---------------------------------------------------------

Autopoietiske systemer: (Traditionelt) Systemet reproducerer sig selv og skaber sig selv i sig selv uden direkte påvirkning fra omverdenen. Som fx. en myreture, der er et lukket system, der kun består af myrer, kun bliver skabt af myrer og kun bliver videreført af myrer uden påvirkning af omverdenen. Har sit eget kodesprog.

Selvreferentiel:  (ikke- traditionelt)I kraft af det autopoietiske, opererer systemet ud fra egen målestok på grundlag af, hvordan systemet har opbygget dets kodesprog og kan derfor ikke styres af omverdenen, da det opfatter omverdenen helt efter egen logik. Så de ting systemets operationer resulterer i, er systemets egne og ikke omverdens egne, da systemet kun kan forholde sig til egen, lukkede logik. Alt er i forhold til det enkelte systems udgangspunkt, som er forskelligt fra system til system.

Strukturel kobling

Når eleven kobler sig til undervisningen

konstruktivt eller mindre konstruktivt

*  Keiding, Tina Bering & Qvortrup, Ane 2013: Kapitel 17: ’Systemteoretisk didaktik’, I: Qvortup, Ane og Wiberg, Merete: Læringsteori og didaktik, s. 400-421.

Oles forklaring af 2. generation systemteoretisk didaktik (billedet)

# data[].attributes.body
Tilhørsforhold: føler eleven sig som en del af klassen?
Relativt homogent fagligt niveau: at spredningen ikke er 1. - 9 kl.

Skole-jeget/kendeprincippet: man skal kende mere til eleven end elevens skoleliv.

# data[].attributes.body
-> tysk alternativmodel til Curriculum og læringsmålstyringen fra USA og GB (behaviorisme), se for eksempel Wilhelm von Humboldt.