# data[].attributes.body
Det er mye å velge mellom:
Raspberry PI
Ungdomsbedrift
Lage app
Lage hjemmeside
Kode spill
Filmprosjekt
Musikkprosjekt
Lage og holde kurs i programmer
Photoshop-prosjekt
Gå på forskjellige kurs
Besøke forskjellige bedrifter
Utplassering

# data[].attributes.body
Planlegging - lang og kortsiktig
Prosjektplan - hva jobber du med
Logg - hver uke
Rapport - 1 og 2 termin
Fremføring av prosjektet - hva har du fullført
Samarbeid - hvis du jobber i gruppe

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fastsatt som forskrift av Utdanningsdirektoratet 3.11.2020 etter delegasjon i brev av 13. september 2013 fra Kunnskapsdepartementet med hjemmel i lov 17. juli 1998 nr. 61 om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa (opplæringslova) § 3-4 første ledd.

Gjelder fra 1. august 2021 og er en del av Læreplanverket for Kunnskapsløftet 2020 (LK20) og Læreplanverket for Kunnskapsløftet samisk (LK20S). Fra 1. august 2021 oppheves forskriften som regulerer yrkesfaglig fordypning for de yrkesfaglige utdanningsprogrammene, fastsatt 21. april 2016.

1. Formålet med yrkesfaglig fordypning

Yrkesfaglig fordypning skal gjøre det mulig å veksle mellom læringsarenaer og gi elevene mulighet til å oppleve realistiske arbeidssituasjoner i læringsarbeidet.

Yrkesfaglig fordypning skal gi elevene et godt grunnlag for å velge lærefag og en mulighet for å knytte kontakt med potensielle lærebedrifter. Yrkesfaglig fordypnings skal gi elevene en opplæring som er relevant for deres fremtidige yrkesutøvelse.

Yrkesfaglig fordypning skal bidra til å introdusere elevene for arbeidslivet, og gi regionalt og lokalt arbeidsliv mulighet til å definere innholdet i opplæringen i tråd med lokale kompetansebehov basert på læreplaner for aktuelle fag.

Yrkesfaglig fordypning skal gi elevene mulighet til å prøve ut ett eller flere aktuelle lærefag. De skal få erfaring med innhold, oppgaver og arbeidsmåter som karakteriserer yrkene utdanningsprogrammet kvalifiserer dem for, og få mulighet til å fordype seg i kompetansemål fra læreplanene på vg3-nivå.

Yrkesfaglig fordypning skal gi elevene mulighet til å ta fellesfag i fremmedspråk eller programfag fra studieforberedende utdanningsprogrammer og fellesfag fra vg3 påbygging til generell studiekompetanse.

2. Omfang

2.1 Omfang på vg1

Timerammen for yrkesfaglig fordypning er 168 årstimer. Timetallet er oppgitt i 60-minutters enheter. Elever med opplæring i samisk som første- eller andrespråk og elever med opplæring i finsk som andrespråk skal ha en timeramme på 140 timer. Elever med opplæring i norsk for hørselshemmede og norsk tegnspråk skal ha en timeramme på 112 timer.

2.2 Omfang på vg2

Timerammen for yrkesfaglig fordypning er 253 årstimer. Timetallet er oppgitt i 60-minutters enheter. Elever med opplæring i samisk som første- eller andrespråk og elever med opplæring i finsk som andrespråk skal ha en timeramme på 225 timer. Elever med opplæring i norsk for hørselshemmede og norsk tegnspråk skal ha en timeramme på 197 timer.

3. Valg av innhold i yrkesfaglig fordypning

Opplæring i kompetansemål fra vg3-læreplanene i de yrkesfaglige utdanningsprogrammene.

Yrkesfaglig fordypning skal normalt brukes til opplæring i kompetansemål hentet fra læreplaner for opplæring i bedrift og vg3 i skole. Det skal utarbeides lokale læreplaner basert på de nasjonale kompetansemålene. Det skal framgå av den lokale læreplanen hvilke nasjonale kompetansemål som ligger til grunn for opplæringen. Skoleeier har ansvaret for at det blir utarbeidet lokale læreplaner i yrkesfaglige fordypning, og at opplæringen blir gjennomført i samsvar med disse læreplanene. Skoleeier har ansvar for at elevene blir vurdert i forhold til kompetansemålene i de lokale læreplanene. Skoleeier må legge til rette for at elevene får et reelt valg mellom flere lokale læreplaner i yrkesfaglige fordypning.

3.1 Fellesbestemmelser for yrkesfaglig fordypning på vg1 og vg2

På vg1 og vg2 skal yrkesfaglig fordypning brukes til:

3.1.1 Opplæring i kompetansemål fra læreplanene for opplæring i bedrift og Vg3 i skole fra eget utdanningsprogram

3.1.2. Opplæring i kompetansemål fra læreplaner for opplæring i bedrift og vg3 i skole fra andre utdanningsprogram

Dersom yrkesfaglig fordypning brukes til opplæring i bedrift, skal skolen ta initiativ til å samarbeide med opplæringsansvarlig i bedriften om å utarbeide lokale læreplaner.

Unntak på vg2:

Bestemmelse 3.1.2 gjelder ikke for elever på vg2 i utdanningsprogrammene for bygg- og anleggsteknikk, håndverk, design og produktutvikling og frisør, blomster, interiør og eksponeringsdesign.

3.1.3. Opplæring i fellesfag fra vg3 påbygging til generell studiekompetanse, fellesfag i fremmedspråk eller programfag fra de studieforberedende utdanningsprogrammene

Når timene til yrkesfaglig fordypning brukes til fellesfag fra vg3 påbygging til generell studiekompetanse, fellesfag i fremmedspråk eller programfag fra de studieforberedende utdanningsprogrammene, gjelder kompetansemål og timetall for disse fagene slik de er fastsatt i Læreplanverket for Kunnskapsløftet. Når timetallet i programfaget er lavere enn timene som er satt av til yrkesfaglig fordypning, må resten av timene brukes til yrkesfaglig fordypning etter punkt 3.1.

4. Vurdering

De generelle bestemmelsene om vurdering er fastsatt i forskrift til opplæringsloven kapittel 3.

Det er skolen som har ansvaret for både underveisvurdering og for å sette standpunktkarakter som er sluttvurdering for yrkesfaglig fordypning.

Dersom yrkesfaglig fordypning brukes til opplæring i bedrift, skal skoleeier legge til rette for at skolen samarbeider med opplæringsansvarlig i bedrift om vurdering.

4.1Bestemmelser for sluttvurdering:

Vg1 og vg2

Elevene skal ha en standpunktkarakter for den delen av yrkesfaglig fordypning som følger lokal læreplan.

Eleven skal følge vurderingsordningen for nasjonale læreplaner når de er valgt som hele eller deler av yrkesfaglig fordypning.

Vg1 og vg2

For den delen av yrkesfaglig fordypning som følger lokal læreplan, skal eleven ikke ha eksamen.

Elever som etter §3-30 i forskrift til opplæringsloven har rett til særskilt eksamen i den delen av yrkesfaglig fordypning som følger lokal læreplan, skal opp til en praktisk eksamen. Eksamen blir utarbeidet og sensurert lokalt.

Eleven skal følge vurderingsordningen for nasjonale læreplaner når de er valgt som hele eller deler av yrkesfaglig fordypning.

Vg1

For å dekke timetallet i faget kan privatister enten

dokumentere 210 timer praksis etter en relevant læreplan

Privatister med samisk som første- eller andrespråk og privatister med opplæring i finsk som andrespråk, må dokumentere 185 timer praksis etter en relevant læreplan.

Privatister med norsk for hørselshemmede og norsk tegnspråk må dokumentere 140 timer praksis etter en relevant læreplan.

ta eksamen i et antall relevante fag med nasjonale læreplaner, som samsvarer med totalt 168 årstimer i vg1

For privatister med samisk som første- eller andrespråk og privatister med opplæring i finsk som andrespråk skal årstimetallet for eksamen etter nasjonale læreplaner være 140.

For privatister med norsk for hørselshemmede og norsk tegnspråk skal årstimetallet for eksamen etter nasjonale læreplaner være 112.

Vg2

For å dekke timetallet i faget kan privatister enten

dokumentere 316 timer praksis i et relevant lærefag i vg3

For privatister med samisk som første- eller andrespråk og privatister med opplæring i finsk som andrespråk er kravet til praksis etter denne modellen 281 timer.

For privatister med norsk for hørselshemmede og norsk tegnspråk er kravet til
praksis etter denne modellen 246 timer.

ta eksamen i et antall relevante fag med nasjonale læreplaner som samsvarer med minst 253 årstimer

Privatister med samisk som første- eller andrespråk og privatister med opplæring i finsk som andrespråk må ta eksamen i et antall relevante fag med nasjonale læreplaner, som samsvarer minst med 225 årstimer.

Privatister med norsk for hørselshemmede og norsk tegnspråk må ta eksamen i et antall relevante fag med nasjonale læreplaner, som samsvarer med minst 197 årstimer.

# data[].attributes.attachment_link.title
Yrkesfaglig fordypning for de yrkesfaglige utdanningsprogrammene (YFF)

# data[].attributes.attachment_link.description
Fastsatt som forskrift av Utdanningsdirektoratet 3.11.2020 etter delegasjon i brev av 13. september 2013 fra Kunnskapsdepartementet med hjemmel i lov 17. juli 1998 nr. 61 om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa (opplæringslova) § 3-4 første ledd. Gjelder fra 1. august 2021 og er en del av Læreplanverket for Kunnskapsløftet 2020 (LK20) og Læreplanverket for Kunnskapsløftet samisk (LK20S).

# data[].attributes.body
Her tar man utgangspunkt i kompetansemål fra Informasjonsteknologi 2 (VG3), utvalgte kompetansemål fra medier og kommunikasjon vg3.

Det kan være utarbeiding av hjemmeside, applikasjon, mini computer prosjekter (Raspberry Pi, Arduido), multimedieprosjekter (lære seg kontorstøtteprogrammer og nyttig software), serverprosjekt, sikkerhetsprosjekt (hacking) o.l.

Her er det bare fantasien som står i veien. Det er opp til deg å finne kompetansemål du kan jobbe med og utarbeide et prosjekt ut i fra.

Du vurderes i  prosjektplan, logg, fremføring og rapport. Hvis du samarbeider med andre, så er det også en del av vurderingen.

Dette prosjektet kan også gjennomføres som en ungdomsbedrift hvis du ser et potensial for å tjene penger på tjenesten.

# data[].attributes.body
Har du en god ide?

Dere går sammen og lager en bedrift, som tar utgangspunktet i denne gode ideen.

Ideen bør ha noe med IT å gjøre.
Kurs, LAN, APP, helpdesk, ...

Det kan være å arrangere kurs, LAN eller andre arrangementer som har med IT å gjøre. Dere kan utvikle applikasjoner som må kodes og designes. Dere kan ha en helpdesk som drar ut og hjelper folk som har IT-problemer.

I en ungdomsbedrift så lærer man også om hvordan man lager en forretningsplan, hvordan man skal markedsføre produktet eller tjenesten og hvordan økonomien fungerer i en bedrift.

Dere vurderes i forretningsplan (planlegging), aktiv deltagelse, samarbeid, logg, produkt/tjeneste, årsrapport og gjennomføring av prosjektet.

Når man jobber med ungdomsbedrift så samarbeider man med UE Oslo. Ler mer om hvordan dette foregår under:

# data[].attributes.attachment_link.description
Ungt Entreprenørskap inspirerer unge til å tenke nytt og til å skape verdier. Fordi innovatører trengs overalt!

# data[].attributes.body
Du skriver CV og søknad og søker aktivt etter jobb i bedrifter med en aktiv IKT-avdeling.

Vurderes med logg, rapport og en vurdering fra arbeidsgiver.

Du tar utgangspunkt i kompetansemålene fra IKT-sevicefag VG3, hvor du skal observere og aktivt ta del i en IKT-medarbeiders hverdag.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dette er de tre tingene omtrent alle arbeidsgivere er redd for:

1. Vil du klare å gjøre denne jobben?

2. Er du motivert for å gjøre denne jobben?

3. Kommer du til å passe inn hvis vi ansetter deg?

Det er en grunn til at det er dette de er redd for.

Det blir problemer hvis du ikke kan håndtere IT-systemet du er satt til. Hvis du er demotivert er det stor sjanse for at det går utover arbeidskvaliteten etterhvert. Og hvis du ikke kommer overens med de andre rundt lunsjen eller på arbeidsgulvet er det mange måter det kan bli forviklinger.

En fantastisk søknad er derfor en som svarer på alle disse bekymringene og gjør at arbeidsgiver får lyst til å kalle deg inn til intervju.

Fantastiske søknader svarer konkret på bekymringene arbeidsgiver må ha, og betrygger, overbeviser og selger deg inn som den riktige match

Hvis du klarer det - å vise at du vil klare jobben, at du passer, og at du vil ha den - så har du en veldig god søknad uansett hvordan du skriver den. Husk det, hvis du blir stressa. Det er egentlig ikke vanskeligere.

Uansett.

Her mine tips og teknikker for å sørge for at søknaden din blir gjennomarbeidet, glitrende, og garantert lest.

1: Skriv en knallgod innledning

Er det en ting det har gått inflasjon i her til lands, så er det standardfraser som innledning. I omtrent alle søknader du leser som eksempel - og 90 % av søknader arbeidsgiver mottar - så står det en innledning om hvor søkeren så stillingen og at søkeren herved søker.
Sånn her:

Hei. Jeg er en 30 år gammel mann som så stillingen deres på finn.no og tillater meg herved å søke på stillingen som kampanjeleder hos dere.

Det er ikke noe galt med denne innledningen. Men den er vanlig, den gir ikke noe "impact", og arbeidsgiver ser den hele tiden. Vi kan gjøre bedre.

Det er nemlig en ting til man kan si at arbeidsgiver er redd for når hun plukker opp søknaden din - at dette skal være sløsing av tid. At hun ikke kommer til å finne kandidaten hun er på jakt etter. At middagen hjemme blir kald fordi hun sitter med en stor bunke søknader foran seg (for å sette det på spissen).

Det beste du kan bruke denne innledningen på er derfor å betrygge arbeidsgiver med en gang om at søknaden hun har i hendene er verdt å lese.

Og den beste måten du kan gjøre dette på (som jeg vet om) er å vise allerede i innledningen at du er rett match, at dette ikke er hvilken som helst jobb for deg, og hinte til at jakten hennes endelig er over.

Hei! Nå ble jeg glad. Jeg er en 30 år gammel mann med mastergrad i medievitenskap og to års erfaring som informasjonskonsulent som er ute etter akkurat en jobb som dette, så jeg søker spent på stillingen som kampanjeleder.

Eller:

Jeg ble tipset om denne stillingen av en bekjent - den ser spennende ut! Jeg er en 30 år gammel informasjonskonsulent som har akkurat den erfaringen dere etterspør og er ute etter nye utfordringer, så kanskje jeg er rett kandidat for jobben som kampanjeleder.

Det er mange måter å skrive en sånn innledning på. Forskjellen på disse siste og den første er at jobbsøkeren allerede i innledningen gir tegn til at han er motivert, har riktig bakgrunn og ikke bare søker "hvilken som helst jobb". Ikke vær redd for å lansere deg som rett kandidat heller. Det er det arbeidgiver håper at du skal være.

Hele målet med innledningen er å gjøre arbeidsgiver nysgjerrig, gjøre henne positivt innstilt, og sørge for at øynene hennes følger nøye med på resten av søknaden.

Tips: Hvis du har snakket med sjefen i forkant, kjenner stedet eller har blitt tipset om å søke stillingen - nevn det i innledningen. Søknaden kan bli lest nøyere.

2: Skriv en overbevisende midt-del

OK. Nå må du backe opp den gode starten. Det er ikke vanskelig så lenge du husker de tre tingene du vil at arbeidsgiver skal huske om deg: at du 1) vil klare jobben 2) er motivert for den og 3) passer inn hos dem.

Du kan selv velge hvor og når du vil forsikre arbeidsgiver om disse tre tingene - men du må komme innom dem alle i løpet av søknaden. Du bør også skrive i et lett språk du er komfortabel med (ikke byråkratisk og tungt) og huske på at det ikke er en livshistorie du skal legge ut. Hovedfokus skal være på hva du har å tilby arbeidsgiver. Presenter smakfulle utdrag av kompetanse og erfaring.
Dette er et utdrag av en vanlig og helt grei måte å skrive midt-delen:

Etter videregående begynte jeg på Universitetet i Oslo, hvor jeg tok en bachelorgrad i medievitenskap. Etter bachelorgraden skrev jeg masteroppgave i medievitenskap om hvordan TV og media påvirker brukervaner. Som informasjonskonsulent jobbet jeg med kampanjer og sosiale medier, som jeg også ser inngår i stillingen som kampanjeleder hos dere. Under studiene jobbet jeg dessuten som bartender i to år. I tillegg har jeg fått erfaring med organisasjonsledelse fra fadderuken.

Ellers er jeg en blid, omgjengelig person, og motivert for å jobbe, etc.

Dette er helt OK. Ingen tabbe-søknad. Men den mangler det som gjør den veldig god. Arbeidsgiver har ikke fått ordentlig svar på motivasjonen, det ligger bare implisitt at kandidaten vil klare jobben, og søknaden er en presentasjon av søkerens bakgrunn mer enn et argument for at kandidaten er som støpt for stillingen.
Noe sånt ville vært bedre:

Jeg tror masteroppgaven min i medievitenskap kan være nyttig som kampanjeleder for dere. Jeg gjorde noen funn som ga meg innsikt i norske brukervaner og som viste seg veldig nyttig i de kampanjene jeg allerede har ledet som informasjonskonsulent. Jeg vet at jobben hos dere også krever innsikt i sosiale medier, og det fikk jeg både som informasjonskonsulent (hvor jeg blant annet økte antall "likes" på Facebooksiden fra 202 til 2340) og da jeg var koordinator for flere av nettkampanjene til Fadderuken på UiO, så der har jeg god erfaring jeg vil ta med.

I tillegg er jeg en hardtarbeidende og energisk person, som blant annet kombinerte studier med jobb som bartender i to år, og hadde noen av mine mest sosiale og beste stunder som koordinator for fadderuken på Universitetet, så jeg håper at... etc.

Du kan sikkert skrive denne teksten bedre enn jeg gjorde nå. Men du ser uansett at det er en annen "stil". Søkeren knytter erfaringene sine tydeligere sammen med hva som er viktig for jobben, har fokus på hva arbeidsgiver er ute etter, og er konkret på hvilke resultater han kan bringe med seg. Alt dette er bra.
Huskeliste for glimrende midt-del:

Du gir en god grunn for at bakgrunnen din passer inn

Du backer opp det du sier om deg selv med eksempler på ting du har gjort

Du har fokus på resultater og hva du kan gjøre for dem

Du skriver levende og motivert

Og det er mange måter å gjøre dette på, som sagt. Avhengig av hvilken jobb du søker og hvilken bakgrunn du har.

Jeg sier det så ofte at man kanskje blir lei. Men det viktigste er fremdeles at du har gjort research og vet noe om jobben du søker. Og at du har gått i deg selv for å finne ut hva som virkelig er grunnen til at du burde få den.

Har du gjort dette har du en god søknad uansett, og må se på det andre som enkle retnngslinjer.

Tips: Vis i midt-delen at du vet noe om jobben. At du har lest noe om dem, eller kjenner til bransjen deres. Det er en våken og interessert ting å gjøre.

3: Skriv en sterk avslutning

Avslutning kan være mer enn å bare å takke for seg. På samme måte som med innledningen er det vanlig at avslutningen blir standardsetninger søkeren skriver på refleks. Det vanligste er å skrive noe sånt som:

Håper at denne søknaden har vekket interesse. Jeg er fleksibel i forhold til når jeg kan begynne, og ser frem til å møte dere til eventuelt intervju. Kontakt meg gjerne hvis dere lurer på noe.

Vennlig hilsen

På samme måte som med innledningen så er det ikke noe galt med dette. Bare at plassen kunne vært brukt bedre.
Dette er ting du kan få sagt i en avslutning:

du kan minne om motivasjonen din

oppsummere argumentene for at du skal få jobben

svare alle arbeidsgivers spørsmål om når du kan begynne, hvor ofte du kan jobbe og hvordan du kan nås

oppfordre konkret til å møtes

Alle disse er viktige. Jeg ser søknader som ofte ender i ingenting, eller stopper brått. Men en god og offensiv avslutning kan virkelig snøre sammen søknaden din til noe ekstra stramt og fint.
Sånn kan du avslutte:

Igjen - denne stillingen virker perfekt og jeg vil gjerne bli deres nye kampanjeleder. Jeg kan ta med min erfaring som informasjonskonsulent, min faglige bakgrunn og mitt engasjement for faget til dere, og ser frem til å diskutere stillingen videre.

Jeg kan hele tiden nås på tlf 48 26 76 23 eller mail audun@gmail.com hvis dere lurer på noe. Jeg vil være ledig til å tiltre fra den 1. februar.

Igjen, dette var bare eksempel.

Det finnes enda mer offensive måter å avslutte en søknad på (som jeg kanskje ville forbeholdt hvis du sendte åpen søknad, eller søker innen næringsliv og privat sektor). Du kan si enda tydeligere hvorfor de skal velge deg. Og du kan til og med avtale intervju:

Jeg vil kontakte dere på mandag den 17. januar klokken 13.00 for å diskutere kandidaturet mitt videre.

Hvis du gjør dette må du huske å ringe den dagen du sier.

Bruk uansett avslutningen godt.

Tips: Bruk avslutningen til å si noe du har på hjertet, minne om et viktig argument for at de skal velge deg, eller gi dem nyttig informasjon.

Så.

Det var CV-nerdens artikkel om hvordan du kan skrive søknaden bedre.

Selv om jeg kan virke brysk eller full av regler i blant er det viktigste fremdeles at du er deg selv, at du tilbyr deg med dine egne ord, og at du tenker på arbeidsgiver når du skriver.

Hvis du i tillegg involverer andre og ber dem lese over, hvis du i tillegg tar en dags pause fra søknaden før du ser på den igjen og et par andre sånne ting, så er du på vei til å skrive bedre søknader enn de fleste andre i bunken.

Og til slutt er det ikke et passelig godt dokument du har i hendene - men et hardtslående, hardtargumenterende lite ark som snakker din sak på en måte du fortjener.

Mer CV-hjelp?

Du får spesialdesignede CV-maler, eksempler og mye mer i CV-nerdens CV-pakke.

# data[].attributes.attachment_link.title
CV-nerden | Slik får du fantastisk søknad

# data[].attributes.attachment_link.description
Dette er de tre tingene omtrent alle arbeidsgivere er redd for: Vil du klare å gjøre denne jobben? Er du motivert for å gjøre denne jobben? Kommer du til å passe inn hvis vi ansetter deg? Det er en grunn til at det er dette de er redd for.

# data[].attributes.body
Her er et eksempel på logg. Denne bør være så utfyllende som mulig hver uke. Det er et godt verktøy for å se på hva du har gjort, og rapporten blir mye enklere å skrive.

# data[].attributes.body
Alle skal skrive prosjektrapport eller praksisrapport. Hvis du har en ungdomsbedrift, så skriver man en forretningsplan og en årsrapport.

# data[].attributes.body
Hva er viktig å tenke på?
I CV-en så skal du skrive det viktigste om dine kvalifikasjoner, erfaringer og utdanning. Her er det viktig å ta med det som er relevant innen for IT og generelt tidligere jobberfaring. Har du referanser, så oppgir du dem.

I søknaden er det viktig å skrive en spesifikk søknad til jobben du søker. Det holder ikke med en generell søknad.

Søknaden bør inneholde noe om hvorfor de skal velge akkurat deg. I og med at dette er en utplassering uten lønn, hvor du også krever opplæring og oppfølging, så bør dette komme frem i søknaden. Det bør også stå litt om når du kan arbeide, hva slags arbeid du forventer å kunne gjøre, når du kan jobbe og hvilke forventninger du har til jobben.

Enten lag din egen mal eller bruk en fra internet eller en mal som er integrert i et av tekstbehandlingsprogrammene dine.