# data[].attributes.body
Spartieši izveidoja lielu karaspēku. Tas bija vajadzīgs, lai turētu paklausībā helotus, kuru skaits vairākkārt pārsniedza pašu spartiešu skaitu.

# data[].attributes.body
Spartieši pievērsa lielu uzmanību zēnu audzināšanai. Zēnam piedzimstot, tika novērtēts, vai viņš ir vesels un stiprs. Kam bija kāda kaite, tas bija nolemts nāvei – jaundzimušo nometa no klints, jo vārgi bērni šai sabiedrībai nebija vajadzīgi.

# data[].attributes.body
Spartieši pievērsa lielu uzmanību zēnu audzināšanai. Zēnam piedzimstot, tika novērtēts, vai viņš ir vesels un stiprs. Kam bija kāda kaite, tas bija nolemts nāvei – jaundzimušo nometa no klints, jo vārgi bērni šai sabiedrībai nebija vajadzīgi. Kad zēnam palika 7 gadi, viņu atņēma mātei un sāka audzināt par karavīru. Zēni apguva prasmi karot uz izdzīvot smagos apstākļos. Stingrā audzināšana veidoja viņu raksturu. Karošanai bija nepieciešami spēcīgi un bezbailīgi vīri, kuri bez ierunām pilda pavēles.

# data[].attributes.body
Visi spartieši bija vienlīdzīgi. Viņiem nebija nekādu iespēju uzkrāt bagātību.

# data[].attributes.body
Garas sarunas nebija cieņā. Spartieši izteicās īsi, konkrēti - lakoniski. Gatavoti karam, spartieši bija mazizglītoti, viņus neinteresēja literatūra, māksla un zinātne.

20 gadus sasniegušos jauniešus uzskatīja par pilntiesīgiem karavīriem. Taču lielāko sava laika daļu spartieši pavadīja kaujas vienībā, arī maltītes viņi ieturēja kopā kazarmā, kur pie galda pulcējās ap 25 vīru. Parasti ēda cūkgaļu ar putraimiem, etiķi, sāli. Šīs spartiešu galda apvienības sauca par sisitijām.

# data[].attributes.body
Kultūrvēsturnieks Andris Rubenis par helotiem (1994)

Heloti bija par vergiem padarīti vietējie iedzīvotāji ahajieši. Helotu bija apmēram 10 reizes vairāk, un viņi neieredzēja spartiešus, kuriem nemitīgi bija jābaidās no helotu sacelšanās iespējām. Spartieši gulēja ar šķēpu rokās; visi dievi pat Afrodīte tika attēlota ar šķēpu. Spartieši varu saglabāja ar nežēlīga terora palīdzību. Spartā veica masveida negaidītas tvarstīšanas akcijas, kurās jaunie spartieši uzbruka helotiem, cenšoties nogalināt jaunākos un spēcīgākos.

# data[].attributes.headline
 Anastasija Kovaļova Spartiešu karavīrs. Bronzas figūriņa.Spartieši dzīvoja izolēti. Nav saglabājušās nekādas viņu pašu rakstītas ziņas par viņu polisi. Par Spartas vēsturi var spriest no citiem grieķu autoru darbiem. Tāpat kā visā sengrieķu pagātnē, arī Spartā leģendas un mīti savijās ar reāliem notikumiem.

# data[].attributes.subject
 Anastasija Kovaļova Spartiešu karavīrs. Bronzas figūriņa.Spartieši dzīvoja izolēti. Nav saglabājušās nekādas viņu pašu rakstītas ziņas par viņu polisi. Par Spartas vēsturi var spriest no citiem grieķu autoru darbiem. Tāpat kā visā sengrieķu pagātnē, arī Spartā leģendas un mīti savijās ar reāliem notikumiem.

# data[].attributes.body
Anastasija Kovaļova
spartieši (doriešu pēcteči, kas ap 1000. g. p.m.ē. bija iekarojuši Lakonijas teritoriju un pakļāvuši vietējos ahajus),
Anastasija Kovaļova
heloti (zemākais iedzīvotāju slānis Spartā; ahaji, kurus ienācēji dorieši jeb spartieši faktiski bija padarījuši par vergiem),

# data[].attributes.body
Spartieši dzīvoja izolēti. Nav saglabājušās nekādas viņu pašu rakstītas ziņas par viņu polisi. Par Spartas vēsturi var spriest no citiem grieķu autoru darbiem.

# data[].attributes.body
Gatavoti karam, spartieši bija mazizglītoti, viņus neinteresēja literatūra, māksla un zinātne.

# data[].attributes.body
Nikita

# data[].attributes.body
1. Tika atzīta pilsoņu vienlīdzība un brīvība

2. Visiem pilsoņiem tika piešķirtas vienādas tiesības.

# data[].attributes.body
Iesākumā Atēnās valdīja ķēniņi, bet sociālo nemieru un Solona reformu rezultātā Atēnās pamazām nostiprinājās demokrātija.
Sevastjana Semjonova

# data[].attributes.body
Spartieši izveidoja lielu karaspēku. Tas bija vajadzīgs, lai turētu paklausībā helotus, kuru skaits vairākkārt pārsniedza pašu spartiešu skaitu.

Zunda

# data[].attributes.body
Starp dēmosu un aristokrātiju sākās asi konflikti. Aristokrātijas valdīšanas laikā sākās Atēnas polisas pagrimums, daudzi zemnieki un pilsētnieki parādu dēļ kļuva par vergiem.

6. gs. sākumā p.m.ē. viens no populārākajiem Atēnu politiķiem aristokrāts Solons sāka ieviest reformas, lai uzlabotu tautas dzīvi, piemēram, atcēla parādu verdzību.

# data[].attributes.body
Spartieši iemācījās karot slēgtā kaujas ierindā – falangā.

# data[].attributes.body
Spartieši izveidoja lielu karaspēku. Tas bija vajadzīgs, lai turētu paklausībā helotus, kuru skaits vairākkārt pārsniedza pašu spartiešu skaitu.

# data[].attributes.body
Solona reforma Atēnās bija pirmais solis demokrātijas virzienā.

# data[].attributes.body
Zemi spartieši sadalīja vienādos gabalos. Kā zeme, tā heloti bija valsts īpašums, ko nedrīkstēja ne pirkt, ne pārdot. Visi spartieši bija vienlīdzīgi. Viņiem nebija nekādu iespēju uzkrāt bagātību.

# data[].attributes.body
20 gadus sasniegušos jauniešus uzskatīja par pilntiesīgiem karavīriem. Taču lielāko sava laika daļu spartieši pavadīja kaujas vienībā, arī maltītes viņi ieturēja kopā kazarmā, kur pie galda pulcējās ap 25 vīru. Parasti ēda cūkgaļu ar putraimiem, etiķi, sāli. Šīs spartiešu galda apvienības sauca par

zunda

# data[].attributes.body
Vīns un olīveļļa bija svarīgas Grieķijas eksportpreces. Galvenie grieķu zemkopības rajoni bija:
Boiotija,
Tesālija,
Lakonija,
Mesēnija,
Atika,
Argolīda.

# data[].attributes.body
Жунда (spartieši (doriešu pēcteči, kas ap 1000. g. p.m.ē. bija iekarojuši Lakonijas teritoriju un pakļāvuši vietējos ahajus),zunda

# data[].attributes.body
Garas sarunas nebija cieņā. Spartieši izteicās īsi, konkrēti - lakoniski. Gatavoti karam, spartieši bija mazizglītoti, viņus neinteresēja literatūra, māksla un zinātne.

# data[].attributes.headline
Grieķijas vēsturisko attīstību lielā mērā ir ietekmējusi daba. Seno grieķu apdzīvotais apvidus ir kalnains, jūra veido robotu krasta līniju, tajā ir daudz līču, pussalu un salu. Šaura zemes strēle – Korintas zemesšaurums – savieno Balkānu pussalas galveno daļu ar Peloponēsas pussalu. Starp Balkānu un Mazāzijas pussalām ir Egejas jūra ar daudzām salām. Tās piekraste ir labi piemērota ostām. Senajos laikos jūra bija galvenais tirdzniecības ceļš.

# data[].attributes.subject
Grieķijas vēsturisko attīstību lielā mērā ir ietekmējusi daba. Seno grieķu apdzīvotais apvidus ir kalnains, jūra veido robotu krasta līniju, tajā ir daudz līču, pussalu un salu. Šaura zemes strēle – Korintas zemesšaurums – savieno Balkānu pussalas galveno daļu ar Peloponēsas pussalu. Starp Balkānu un Mazāzijas pussalām ir Egejas jūra ar daudzām salām. Tās piekraste ir labi piemērota ostām. Senajos laikos jūra bija galvenais tirdzniecības ceļš.

# data[].attributes.body
Gromovs

# data[].attributes.headline
Tihons.Spartieši pievērsa lielu uzmanību zēnu audzināšanai.

# data[].attributes.subject
Tihons.Spartieši pievērsa lielu uzmanību zēnu audzināšanai.

# data[].attributes.body
Zēnam piedzimstot, tika novērtēts, vai viņš ir vesels un stiprs. Kam bija kāda kaite, tas bija nolemts nāvei – jaundzimušo nometa no klints, jo vārgi bērni šai sabiedrībai nebija vajadzīgi. Kad zēnam palika 7 gadi, viņu atņēma mātei un sāka audzināt par karavīru. Zēni apguva prasmi karot uz izdzīvot smagos apstākļos. Stingrā audzināšana veidoja viņu raksturu. Karošanai bija nepieciešami spēcīgi un bezbailīgi vīri, kuri bez ierunām pilda pavēles.

# data[].attributes.body
Sākumā Atēnas bija aristokrātu valsts, kas izveidojās 8. gs. p.m.ē. To pārvaldīja nedaudzu ietekmīgāko pilsoņu veidota padome.
Brīvos Atēnas pilsoņus, kas nebija aristokrāti, sauca par dēmosu.
Starp dēmosu un aristokrātiju sākās asi konflikti. Aristokrātijas valdīšanas laikā sākās Atēnas polisas pagrimums, daudzi zemnieki un pilsētnieki parādu dēļ kļuva par vergiem.

# data[].attributes.headline
Диана Мартынкевич 

# data[].attributes.subject
Диана Мартынкевич 

# data[].attributes.body
Atika ir pussala Vidusgrieķijas austrumos, kur atradās skaistākā Grieķu pilsēta Atēnas, kas vēsturē īpaši nozīmīga ar savu demokrātisko pārvaldi. Atēnieši bija ahaju pēcteči. Viņi turpināja augsti attīstītās tautas tradīcijas un dzīvesveidu.

# data[].attributes.body
Demokrātiju veicināja grieķu sabiedriskas dzīvesveids:
1. Pulcēšanās agorā
2. Sacensības un teātra izrādes
3. Svētku svinēšana
4. Dievu pielūgšana
Sevastjana Semjonova

# data[].attributes.body
Otra slavenākā grieķu polisa Sparta atradās Peloponēsas pussalas dienvidu daļā Lakonijā – ielejās, kurās bija auglīga zeme un labi apstākļi zemkopībai.

# data[].attributes.body
Antīkā demokrātija nozīmēja, ka pilsoņi tieši pārvaldīja valsti. Visas valsts lietas izlēma, balsojot tautas sapulcē. Vīriešiem no 20 gadu vecuma bija jāpiedalās tautas sapulcē, kas notika 3 vai 4 reizes mēnesī. Katram bija tiesības uzstāties un izteikt savas domas.

# data[].attributes.body
Viktorija Artemčuka
Starp dēmosu un aristokrātiju sākās asi konflikti

# data[].attributes.body
Spartu veidoja trīs iedzīvotāju slāņi:

1. spartieši

2. heloti

3. perioiki

# data[].attributes.body
Sākumā Atēnas bija aristokrātu valsts, kas izveidojās 8. gs. p.m.ē. To pārvaldīja nedaudzu ietekmīgāko pilsoņu veidota padome.

# data[].attributes.body
Bagātie pilsoņi dalu no saviem līdzekļiem atvēlēja sabiedrības vajadzībām :
1. Sabiedrisko būvju celtniecībai
2. Svētku un izražu rīkošanai
3. Kuģu būvešanai
4. Trūcīgo pilsoņu atbalstīšanai
Sevastjana Semjonova

# data[].attributes.headline
Atēnu pilsoņa pienākums bija:dienēt armijā,piedalīties polisas sabiedriskajā dzīvē.

# data[].attributes.subject
Atēnu pilsoņa pienākums bija:dienēt armijā,piedalīties polisas sabiedriskajā dzīvē.

# data[].attributes.body
Daniels Redzobs

# data[].attributes.headline
Būtiska nozīme demokrātijas attīstībā bija Atēnu politiķa Kleistena reformām 6. gs. beigās p.m.ē.:

# data[].attributes.subject
Būtiska nozīme demokrātijas attīstībā bija Atēnu politiķa Kleistena reformām 6. gs. beigās p.m.ē.:

# data[].attributes.body
Sākumā Atēnas bija aristokrātu valsts
Tautas sapulces parasti ilga visu dienu
Cilvēks, par kuru nobalsoja vairākums, devās trimdā uz desmit gadiem, bet viņa īpašumi tika saglabāti.

# data[].attributes.body
Atlikas saimniecība

# data[].attributes.body
6. gs. sākumā p.m.ē. viens no populārākajiem Atēnu politiķiem aristokrāts Solons sāka ieviest reformas, lai uzlabotu tautas dzīvi, piemēram, atcēla parādu verdzību.

# data[].attributes.body
6. gs. sākumā p.m.ē. viens no populārākajiem Atēnu politiķiem aristokrāts Solons sāka ieviest reformas, lai uzlabotu tautas dzīvi, piemēram, atcēla parādu verdzību. Solona reformas Atēnās bija pirmais solis ceļā uz tam laikam jaunu sabiedrības pārvaldes formu – demokrātiju.Demokrātija (grieķu val. dēmos tauta + kratos – vara) – valsts iekārta, kurā augstākā vara pieder tautai (pilsoņu vairākumam).

# data[].attributes.body
Vera Koršenkova

# data[].attributes.body
Solons

Solona reformas Atēnās bija pirmais solis ceļā uz tam laikam jaunu sabiedrības pārvaldes formu – demokrātiju.

Demokrātija (grieķu val. dēmos tauta + kratos – vara) – valsts iekārta, kurā augstākā vara pieder tautai (pilsoņu vairākumam).

Grieķu filozofs Aristotelis (4. gs. p.m.ē.) par Solona reformām

Acīmredzot šādi trīs punkti Solona dibinātajā valsts iekārtā ir visdemokrātiskākie: parādverdzības atcelšana; tiesības katram, kas vēlas celt prasību tiesā; pārsūdzēšanas tiesības tautas sapulcē.

Būtiska nozīme demokrātijas attīstībā bija Atēnu politiķa Kleistena reformām 6. gs. beigās p.m.ē.:

1. Tika atzīta pilsoņu vienlīdzība un brīvība;

2. Visiem pilsoņiem neatkarīgi no īpašuma lieluma tika piešķirtas vienādas tiesības.

Jāatceras gan, ka sievietēm, ienācējiem no citām polisām un vergiem Atēnas pilsoņu tiesības nebija. Polisa uzmanīgi sekoja tam, lai kāds pilsonis nevarētu apdraudēt tautvaldību un kļūt par vienīgo noteicēju valstī.

Tika ieviesta lausku tiesa – ostrakisms. Tas bija tautas balsojums, kura laikā pilsoņi uz māla lauskām jeb ostrakām rakstīja to pilsoņu vārdus, kuri, viņuprāt, apdraudēja tautvaldību. Cilvēks, par kuru nobalsoja vairākums, devās trimdā uz desmit gadiem, bet viņa īpašumi tika saglabāti. Ostrakas plāksnītes Antīkā demokrātija nozīmēja, ka pilsoņi tieši pārvaldīja valsti. Visas valsts lietas izlēma, balsojot tautas sapulcē. Vīriešiem no 20 gadu vecuma bija jāpiedalās tautas sapulcē, kas notika 3 vai 4 reizes mēnesī. Katram bija tiesības uzstāties un izteikt savas domas. Tautas sapulces parasti ilga visu dienu. Atēnās balsoja, paceļot roku. Dažreiz balsošanas bija aizklāta. Tādos gadījumos laukumā novietoja māla urnas, kurās balsotāji meta balsošanas žetonus, akmentiņus vai pupas. Atēnās katrs pilsonis varēja pretendēt uz amatu. Tas, ka bija daudz amatu, deva iespēju iesaistīt valsts pārvaldē visus pilsoņus. Taču kandidatūras amatiem izvēlējās ļoti rūpīgi.

Bagātajiem polisas pilsoņiem bija pienākums:

1. par saviem līdzekļiem pirkt kuģu aprīkojumu un uzturēt kuģus braukšanas kārtībā,

2. apmaksāt teātra izrāžu gatavošanu un algot teātra kori,

3. uzturēt skolas.

Šos izdevumus polisas pilsoņi uzskatīja gan par pienākumu, gan par godu.

Atikas saimniecība

Atsauce:

# data[].attributes.body
1. par saviem līdzekļiem pirkt kuģu aprīkojumu un uzturēt kuģus braukšanas kārtībā,

2. apmaksāt teātra izrāžu gatavošanu un algot teātra kori,

3. uzturēt skolas.

# data[].attributes.body
Pievienojam kartes, shēmas un attēlus.

# data[].attributes.body
Izmantot
https://www.uzdevumi.lv/p/pasaules-vesture/6-klase/sena-griekija-8299
http://www.pavelsjurs.lv/wp-content/uploads/2018/08/4_LABOTS_Sena-Griekija_10.klasei_Pavels-Jurs.pdf
https://www.shorthistory.org/ancient-civilizations/ancient-greece/spartan-system-of-government/
https://www.ancient.eu/sparta/
https://www.ancient.eu/Athenian_Democracy/
https://cactusporpoise.weebly.com/ancient-sparta.html
https://www.britannica.com/place/ancient-Greece/The-reforms-of-Ephialtes

# data[].attributes.body
Atrodam jēdzienus un tos skaidrojam! Pievienojam attējus!

# data[].attributes.body
Solona reformas Atēnās bija pirmais solis ceļā uz tam laikam jaunu sabiedrības pārvaldes formu – demokrātiju.
Tautas sapulces parasti ilga visu dienu. Atēnās balsoja, paceļot roku. Dažreiz balsošanas bija aizklāta. Tādos gadījumos laukumā novietoja māla urnas, kurās balsotāji meta balsošanas žetonus, akmentiņus vai pupas. Atēnās katrs pilsonis varēja pretendēt uz amatu. Tas, ka bija daudz amatu, deva iespēju iesaistīt valsts pārvaldē visus pilsoņus. Taču kandidatūras amatiem izvēlējās ļoti rūpīgi.
Jāatceras gan, ka sievietēm, ienācējiem no citām polisām un vergiem Atēnas pilsoņu tiesības nebija. Polisa uzmanīgi sekoja tam, lai kāds pilsonis nevarētu apdraudēt tautvaldību un kļūt par vienīgo noteicēju valstī.