# data[].attributes.body
התנדבות בני נוער מביאה לרווחים ותועלת לנער המתנדב, התעסקות בדבר הטוב שאתה עושה למען האחר.

# data[].attributes.body
התנדבות תורמת רבות לבריאות הנפש

# data[].attributes.attachment_link.title
יתרונות ההתנדבות במסגרות כלליות ובבריאות הנפש - פורטל בריאות הנפש בישראל

# data[].attributes.attachment_link.description
אחת הדרכים הטובות ביותר להכיר חברים חדשים ולחזק את היחסים הקיימים היא להתחייב לפעילות משותפת יחד. התנדבות היא דרך מצוינת להכיר אנשים חדשים, במיוחד אם אתה חדש באזור. הוא מחזק את הקשר שלך לקהילה ומרחיב את רשת התמיכה שלך, חושף אותך לאנשים בעלי אינטרסים משותפים, משאבים בשכונה ופעילויות מהנות ומספקות.

# data[].attributes.body
התנדבות תורמת רבות גם למתנדבים עצמם. ולפי מחקרים היא נותת להם כלים וכישורים לחיים וחושפת אותם לעולמות חדשים.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
למרות שרבים מביעים רצון להתנדב, שיעורי ההתנדבות בארץ נמוכים משמעותית מהמקובל במדינות המערב. לכן, החלטנו לקבץ כמה נתונים המצביעים על יתרונות ההתנדבות, ולהוכיח שכדאי לך להתחיל להתנדב עוד היום.

רובנו כישראלים מסתובבים עם תפיסה מאד ברורה לגבי הערבות ההדדית שיש לנו זה לזה. כולנו גדלנו על מושגים כמו ״כל ישראל ערבים זה לזה״, אבל אם לרגע ננסה לבחון תפיסות אלה בעיניים אובייקטיביות ולהסתכל על המספרים היבשים, נגלה סיפור מעט שונה. כשמסתכלים על השוואות בינלאומיות במדדי ההתנדבות (פורמלית ובלתי פורמלית) ברור שהיקף ההתנדבות בארץ נמוך משמעותית מהממוצע במרבית מדינות המערב; בעוד שאחוז המתנדבים בארץ עומד על כ20% בקנדה הוא עומד על 44%, בבריטניה על 46% ובשבדיה על 48%.

האמת היא שהבחירה לצאת ולסייע למישהו אחר אינה ברורה מאליה. כולנו טרודים בענייני היומיום, ובין כל המחויבויות שלנו יש קושי אמתי למצוא זמן שאותו ניתן להקדיש למען אנשים אחרים. ואכן סיבה זו (העדר זמן) מהווה מכשול עקרי בפני הגדלת מספר המתנדבים בארץ, ולסיבה הראשונה שאותה מציינים 73% מהאנשים שאינם מתנדבים כגורם המונע מהם להתנדב. הסיבה השניה שאותה מציינים כ- 50% מאלה שאינם מתנדבים היא העדר היכולת להתחייב למסגרת התנדבותית לאורך זמן. ואכן סיבה זו משקפת את השינוי שחל בשנים האחרונות בתחום ההתנדבות (בארץ ובשאר העולם), שבו חל גידול במספר המתנדבים, אך מספר השעות שהם מקדישים להתנדבות הולך ומצטמצם.

מתנדבים משפרים כישורים ורוכשים מיומנויות חדשות

אבל למרות כל הקשיים ואי הנוחות, קשה להתווכח עם העובדה שרבים בוחרים לתת מעצמם ולהתנדב בצורה כזו או אחרת. אז מה בעצם גורם להם להתנדב, ומה מניע אותם לפעולה? ברור שאין סיבה אחת ויחידה שגורמת לאנשים להתנדב, ושמדובר בשילוב של סיבות שחלקן אישיותיות, חלקן חברתיות, וחלקן סביבתיות. מהמחקרים בתחום ההתנדבות עולה שלצד הרצון הברור של המתנדבים לתרום לקהילה, רבים מהם חשים שההתנדבות מאפשרת להם ללמוד על נקודות העוצמה שלהם, ולפתח מיומנויות חדשות. מחקרים רבים הראו כיצד מתנדבים הצליחו לשכלל מיומנויות קיימות או לרכוש מיומנויות חדשות במסגרת ההתנדבות, ואלה סייעו להם רבות במקומות העבודה. ממחקרים בארץ מתנדבים דיווחו על שיפור במספר תחומים:

למתנדבים תוצאות טובות יותר במדדים של רווחה אישית ושל הון חברתי

לאנשים מתנדבים יש גם תוצאות טובות יותר במדדים של רווחה אישית בהשוואה לאנשים שאינם מתנדבים. בעוד ש-42% אחוזים מהתנדבים מדווחים שהם מרוצים מאד מהחיים, רק 28% בקרב אלה שאינם מתנדבים מדווחים על כך. בנוסף, מתנדבים מדווחים גם על יכולת גבוהה יותר להתמודד עם בעיות; בעוד ש-78% מהמתנדבים חשים שביכולתם להתמודד לבד עם בעיות, בקרב הלא מתנדבים נתון זה עומד על 62% אחוזים בלבד.

גם במדדים של הון חברת יש פער בין המתנדבים ללא מתנדבים. כך למשל, בעוד שאחוז המתנדבים עם אמון בבני אדם עומד על 62%, בקרב הלא מתנדבים נתון זה עומד על 44% אחוזים בלבד. ובעוד ש-82% מבין המתנדבים מדווחים על תחושת קהילתיות, בקרב הלא מתנדבים רק 55% דיווחו על תחושה זו.

היתרונות הגלומים למתנדב בולטים לעין, ועולים לאין שיעור על חסרונותיה. התרומה שיש להתנדבות על תחושת הביטחון העצמי, על הרווחה האישית ועל ההון החברתי היא משמעותית ביותר, ואנו דוחקים בכולכם לעשות מעשה ולהתנדב. מלאו את הפרטים בטופס שבתחתית העמוד, ונשמח לתת לכם מחווית ההתנדבות באופן אישי.

הצטרפו עכשיו לצוות המתנדבים שלנו בהוד השרון, בכפר סבא ובפתח תקוה!

# data[].attributes.attachment_link.title
התנדבות - מה יוצא לי מזה

# data[].attributes.attachment_link.description
למרות שרבים מביעים רצון להתנדב, שיעורי ההתנדבות בארץ נמוכים משמעותית מהמקובל במדינות המערב. לכן, החלטנו לקבץ כמה נתונים המצביעים על יתרונות ההתנדבות, ולהוכיח שכדאי לך להתחיל להתנדב עוד היום. רובנו כישראלים מסתובבים עם תפיסה מאד ברורה לגבי הערבות ההדדית שיש לנו זה לזה.

# data[].attributes.body
יש אנשים שצריכים עזרה ואין להם כסף לשלם עליה, מי שיש לו את הזמן והיכולת צריך להיות שם ולעזור

# data[].attributes.body
קשה להישאר אדישים לבני נוער שבוחרים במסלול תרומה לקהילה מאתגר כמו מד"א, שירות העזר הרפואי של מדינת ישראל ברפואה דחופה, המוקד אליו מגיעים מטופלים טרם אשפוזם בבתי החולים. בשנים האחרונות מספר המתנדבים בו האמיר לכ-10,000 צעירים, הפועלים במרכזי מד"א השונים ברחבי הארץ תחת משמעת קפדנית במיוחד.
https://www.mako.co.il/maariv-lanoar-magazine/Article-1c218bad39b6051006.htm

במאמר הבא מסופר על בני הנוער אשר מעדיפים לבלות את חופשת הקיץ בהתנדבות ועזרה לזולת. בנוסף מסופר בו על איך ההתנדבות תורמת ועוזרת לנער עצמו.
https://www.maariv.co.il/news/israel/Article-588753

# data[].attributes.body
הפעילות ההתנדבותית של בני הנוער היום נתפשת כבלתי אפשרית/מציקה/לא נוחה ועוד...
המאמר מראה שיכול להיות שינוי באותה התפישה ולגרום להמראה של ההתנדבות בנוער בכל מיני דרכים, אם זה פסיכולוגי, פיזי ועוד...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
המאמר הועלה למאגר הידע של בית איזי שפירא ביולי 2017 באדיבות המחבר.

"הבעיה הגדולה היא תפישת הילדות של המבוגרים. מצד אחד בעולם השלישי יש ילדים שמפרנסים משפחות, לא לומדים ומנוצלים עד מוות ללא זכויות. מצד שני יש אותנו, הילדים בעולם המערבי, יש לנו רק זכויות ושום חובות. אז אנחנו נופלים קורבן לתרבות הצרכנית הרדודה והשטחית, וכל מה שמעניין אותנו זה לראות טלוויזיה ולהסתובב בקניונים. הגלובליזציה והסחר החופשי הרסו את חייהם של הילדים בעולם השלישי הזול, והתרבות הצרכנית הרסה את חיינו, הנוער המערבי.
הילדות צריכה להיות איזון בין שני הקצוות. מצד אחד לימודים והגנה מפני ניצול, אבל מצד שני עלינו לתרום לחברה. כשהורים אומרים לילדיהם להתעלם ממצוקה בעולם, הם לא רק אומרים להם תעצמו את העיניים, הם גם אומרים להם לסגור את הלב."

דברים אלו נאמרו ע"י קרייג קיילבורגר, נער בן 17 , שהקים את FREE THE CHILDREN ארגון בינלאומי הפועל למען ילדים - עבדים בעולם השלישי. הארגון כולו מנוהל בידי ילדים ובני נוער עד גיל 18. מתנדבים בני 18ומעלה עוסקים בעבודות מנהלה והדרכה בלבד. בארגון פעילים כמאה אלף ילדים ובני נוער ב - 20 מדינות ועד היום הקים הארגון 75 בתי ספר במזרח אסיה ובדרום אמריקה המשמשים כמרכזים לימודיים ושיקומיים לילדים אשר חולצו ממפעלים אשר העסיקו אותם בכפיה.

בעייני רבים מאתנו, החיים בעולם המתמקצע, פעילות התנדבותית "מקצועית "של בני נוער נתפשת כבלתי אפשרית/מיותרת/מאיימת ואף כמסוכנת הן למתנדב, הן לילדים והנוער בהם אנו מטפלים ובעיקר לארגון "שלנו". מטרתו של המאמר הנוכחי הינה לגרום לשינוי תפישתנו ובכך לראות בהתנדבות נוער "מקצועית "כלי ומטרה גם יחד. המאמר הנוכחי לא יעסוק בהיבטים הפסיכו-סוציאליים של השפעת ההתנדבות על הנער אלא במשמעות רכז המתנדבים ותפקידו.

מאז תחילת התעסקותה של הפסיכולוגיה בנושא ההתפתחותי, ישנו ניסיון ללמוד ולהתמודד מבחינה פסיכולוגית - חברתית עם גיל ההתבגרות. פסיכולוגים רבים חקרו והגדירו את שלב ההתבגרות, כל אחד על פי תפיסתו. יחד עם זאת כולם מסכימים שזהו שלב רב אתגרים - הן למתבגרים והן לסובבים אותם - המזמן לצעירים תקופה של תקוות רבות, התנסויות חדשות ומסעירות והזדמנות לגדילה אישית.
בימינו מתמעטות המסגרות הנותנות לבני הנוער זירה שבה יוכלו לבנות את "זהותם העצמית" כחלק מ"החברה הישראלית" כתורמים ונתרמים על ידה. התנדבות מתבגרים בישראל כמו גם המסגרות הפועלות למען - מתבגרים נמצאים בתהליך מתמיד של חיפוש משמעות מול השנויים בחברה הישראלית. השנויים מתאפיינים בהתפתחויות טכנולוגיות מרחיקות לכת וברצון לפעול כמה שיותר בתוך ומתוך כתלי הבית, הטלוויזיה המחשב והאינטרנט מהווים גורם משיכה ותחרות מול הקבוצה החברתית.

בתרבות ההישגית, שבה כל דקה מנוצלת, מופנים יותר ויותר בני נוער בדחיפת ההורים להעשרה בחוגי ידע ו/או לחוגים אשר יבנו להם עתיד כלכלי, יחד עם זאת הקריירה של ההורה ו/או חוסר יכולתו/רצונו (מחק את המיותר במידה ויש) להתקרב ולהיפגש עם ילדו סביב נושאים נפשיים המעסיקים את המתבגרים כמו גם היחס האמביוולנטי של המבוגר לגבי התנדבות הנוער מבלבלת אותו ומקשה על החלטתו להמשיך ולתרום.

בפרסומים שונים העוסקים בהתנדבות מתבגרים מושרשת התפישה שהתנדבות בגיל ההתבגרות הינה התנסות והכנה להיותו של המתבגר מבוגר המעורב בחברה או במילים אחרות רק כאשר ירכוש מספיק כלים חברתיים משמעותיים דרך ההתנדבות יוכל להצטרף ל"מועדון המבוגרים המעורבים בעשייה החברתית". בחלק לא מבוטל מהפרסומים כמו גם מהשיחות המתנהלות עם מתנדבים מודגשת הנקודה של הרווח האישי שלי מההתנדבות כדבר המשמעותי ביותר ולא כשווה ערך לרווח החברה ו/או לאוכלוסייה/מטרה שלמענה מתקיימת ההתנדבות. רכזי מתנדבים רבים יוצאים מתוך נקודת הנחה שצמיחת המתנדב והדגש על צמיחתו יגרמו לו לאמץ באופן אוטומטי ערכים חברתיים ורצון למעורבות חברתית מתמשכת. האם גישה זו אינה נאיבית מידי? והאם ישנה הוכחה שאכן אדם הנמצא בתהליך של צמיחה עצמית מאמץ באופן אוטומטי ערכים חברתיים ורצון למעורבות חברתית? אצל רבים מהמבוגרים ומהמתבגרים דווקא העיסוק ב"עצמי". ובפיתוחו גורם להתרחקות ולעיתים להתעלמות ממצוקות החברה והקהילה.

ההתנדבות, לטעמי, הינה תהליך המאופיין בפיתוח ובצמיחה של המתנדב, המסגרת בה הוא פועל, סביבתו הקרובה והרחוקה והחברה בכלל. מוקד הפעילות ההתנדבותית אינו בהכרח ב"תוצר" אלא בבני האדם השותפים לתהליך זה. ההתנדבות באה לקדם את המתנדב למלוא צמיחתו האישית כמו גם לפתח בו את מירב האחריות החברתית. ההתנדבות בגיל ההתבגרות נותנת למתבגר שדה לבחון ולהביא לידי ביטוי את ערכיו, נטיותיו ואת כישוריו האישיים והחברתיים. ההתנדבות, המונחת, מציבה בפני המתבגר מראה בה נבחנים גם חולשותיו ודרכי ההתמודדות שלו איתן, דרכי התמודדות שלו עם דילמות מוסריות וערכיות, יכולותיו החברתיות ובכך מאפשרת לו לצמוח ממשברים וללמוד מהם על משברים עתידיים. מכאן שיש לראות בהתנדבות מוקד לפעילות ערכית וככלי לחינוך ערכי.

מתבגרים רבים אינם נוטים להתנדב וזאת ממספר סיבות שונות אפשריות:
סיבות אישיות - פנימיות

ריכוז עצמי גבוה בבניית הזהות העצמית.

קונפליקט בין התפתחות ה"אני" וסדרי החברה המאופיין בבלבול.

תחושת ניכור אל הסביבה ושאיפה להשתחרר ממסגרות מכוונות יחד עם רצון לבנות חברה חדשה.

סיבות סביבתיות - חיצוניות

משום שאין להם מודל הזדהות.

משום שאיש לא דורש מהם זאת.

משום שאיש לא הנחה וליווה אותם.

משום שאנשי המקצוע משוכנעים שאין ביכולתם לעשות זאת.

משום שלרכזי המתנדבים נראה שההשקעה גבוהה מה"תוצר".

ואולי משום שהפסקנו להאמין בנוער ובכוחותיו לעשות שינוי חברתי וכנראה שאולי אף הצלחנו לשכנע אותם בכך. אחת מהדוגמאות הבולטות לכך הינה מספר בני הנוער הנמצאים בעמדות מפתח ובעמדות השפעה בארגונים הפועלים למען ילדים ונוער. האם הגיוני בעיננו שוועד עובדים יורכב ממנהלים וללא שותפות של עובדים, או שבארגונים הפועלים לקידום מעמד האישה יחזיקו בעמדות המפתח רק גברים ואולי שבארגוני מתנדבים לא יחזיקו בעמדות מפתח והשפעה מתנדבים?
השפעת ההתנדבות על המתבגר
במחקר, שנערך במשך יותר מעשרים שנה ובארצות שונות, ע"י פרופ' ציפורה מגן מבי"ס לחינוך באוניברסיטת ת"א. עולה בבירור שהחיבור חיובי בין הצורך להגשמה עצמית והדחף לקשר אנושי, הכולל מרכיבים של עזרה לזולת והשפעה על מצבו של היחיד והחברה, יוצרים אצל המתבגר התנסות רגשית חיובית בעלת עוצמה רבה של אושר ושמחה, המשפיעה על תחושת השייכות שלהם ועל תפישתם האופטימית של משמעות חייהם בפרט ושל החיים בכלל.

ההתנדבות מציעה למתבגר התנסות מרטורית מגוונת בתפקידים משמעותיים וחשובים לחברה ולמתבגר המתנדב, אפשרות לגלות יוזמה ואחריות תוך מרחב לניסוי וטעייה, עצמאות מרובה וליווי ע"י מבוגרים מנוסים ואנשי מקצוע, ובכך עונה על צרכים שונים של המתבגר כגון: בדיקת ערכיו, התנסות במיומנויות חברתיות, אינטגרציה חברתית, לימוד נורמות, השגת מידע ומענה על צורכי החיפוש והחקר שלו, התנסות ופיתוח אוטונומיה והצגת מודלים, סמלים וערכים אשר ביכולתו להזדהות איתם. ומכאן לסייע בעיצוב זהותו העצמית.

בהגדרתי "רכז מתנדבים" אין כוונתי בהכרח לעובד בשכר, אלא גם למתנדב מבוגר אשר לקח על עצמו את התפקיד ואף לנער מתנדב שלקח זאת על עצמו. פעמים רבות תופש רכז המתנדבים את תפקידו כמפעיל מתנדבים, הוא צריך למצוא ולעיתים להמציא למתנדבים משימות, לתחזק את המתנדבים, למלא מכסות ובעיקר להיות אדמיניסטרטור. אם כך במה הוא שונה מרכז כח אדם בכל חברה או מפעל? רוב רכזי המתנדבים יודעים ואף פועלים עפ"י התיאוריות השונות של הפעלת מתנדבים, אם ככה נשאלת השאלה מדוע אחוזים בודדים כל כך מהמתבגרים בארץ מתנדבים?

ניתן לתת הסברים רבים, שחלקם אף מופיעים בחלקו הראשון של המאמר, אבל מתוך מכלול ההסברים, שרובם מדברים על מאפייני הגיל, החברה והארגון בו אנו פועלים בחרתי להתמקד דווקא בנו רכזי המתנדבים מכיוון שאם לא אנחנו נוביל את השינוי אז מי כן.

"סוכן לשינוי חברתי" רכז המתנדבים, לטעמי, הינו בראש ובראשונה "סוכן לשינוי חברתי", תפקידו להשתמש - בכלי ההתנדבות כדי לגרום לעוד ועוד מבוגרים ומתבגרים להיות מודעים, לקחת אחריות ולפעול בתחום בו הארגון אילו הוא שייך פועל. עליו לראות את השינויים אותם רוצה הארגון לגרום ולראות כיצד מתנדב יכול לקדמם. לדוגמא: בישראל חיים מאות אלפי קשישים, רוב הפניות הנעשות למתבגרים לצורך התנדבות הינן בסגנון של חניכת הקשיש, סיוע בעבודות הבית, שי לחג וכו'. וכך מידי חג אנו רואים בני נוער (בעצם בעיקר ילדים) המגיעים לביתו של הקשיש ומשמחים אותו, אך האם זה הוא השינוי שאנו רוצים שיקרה ביחסה של החברה לקשישים? לטעמי לא.

ישנה חשיבות עצומה למפגשים המתוארים מעלה ויחד עם זאת תפקידו של רכז המתנדבים לבחון כיצד בעזרת לחץ של מתנדבים מתקיים שינוי במדיניות הממשלה, כיצד בעזרת מתנדבים מתקיים תהליך חינוכי סביב הסוגיות של הגיל השלישי בבתי הספר ותנועות הנוער, כיצד בעזרת מתנדבים מעלים את קרנם של הקשישים ובכך מסייעים להם נפשית ועוד.

"מפתח בקרב הנוער רצון ויכולת להיות סוכני שינוי" - כנגזרת מתפקידו הראשון ישנה חשיבות רבה לפתח בקרב הנוער את הרצון והיכולת להיות סוכני שינוי בחברה. לעיתים רבות מידי אנו משתמשים במושג קבוצת מנהיגות ושמים משקל גדול על השינוי אותו תבצע קבוצה זו. רכז המתנדבים צריך לראות בכל מתנדב סוכן לשינוי חברתי ולפתח בו את הרצון והיכולת להיות כזה. לדוגמא: בני נוער רבים מתנדבים במסגרת מד"א. במסגרת התנדבותם נתקלים נערים אלו בנפגעי תאונות דרכים. ניתן להיעזר בהם במוקד ובאמבולנסים היוצאים לאירועים שונים וניתן בנוסף לזאת לבנות להם תוכנית אשר תכשיר אותם להיות "סוכנים" במשפחות שלהם, בכיתות שלהם ובקרב חבריהם שיפעלו שוב ושוב לנהיגה בטוחה יותר.

"מאפשר לבני נוער רבים להשתמש בשרותי הארגון" - בני נוער רבים חוששים להשתמש בשירותים השונים המיועדים להם מחשש ה"תווית" שתודבק להם (בעיקר על ידי עצמם). על ידי התנדבותם בארגון מגיע הנער על תקן של "עוזר" ולא על תקן של "נעזר". במהלך התנדבותו ניתנת לנו האפשרות לתת למתנדב לגיטימציה להעלות דילמות ו/או קשיים מחייו האישים וניתנת לנו האופציה לעבוד איתו על אותן דילמות אותן הוא מעלה. בנוסף לכך ההתנדבות מניחה מראה בפני המתנדב, מה שמאפשר לו לעבור תהליך אישי עם עצמו ולעיתים עם סביבתו. מכאן כמובן שתפקידו של רכז המתנדבים הינו להנחות ול"תחזק נפשית" את המתבגר המתנדב. סביר להניח שעלו בראשך השאלות "למה לקחת את הסיכון? רגע אני "רק" רכז מתנדבים? האם זה תפקידי?" תשובתי היא כן זה תפקידך. על רכז המתנדבים להיות מקצועי ובעל יכולת להתמודד עם דילמות המתבגר וזאת מכיוון שלשם כך נועד הארגון, לסייע למתבגרים, לא?

"מפתח עם ובארגונים השונים בקהילה התנדבות מתבגרים" - אם הגעת עד כאן וחשיבות התנדבות

המתבגרים מובנת כמו גם גודל תפקידך אז בעצם למה לא לסייע גם לקולגות שלך להגיע לאותה הבנה מחד ולשמש לך "קבוצת תמיכה"? בנקודות הקודמות עסקנו בתפקיד רכז המתנדבים "כסוכן לשינוי חברתי" בחלק לא קטן מהמקרים ישנה חשיבות לשינוי המיוחל גם בשירותים הפועלים בתחום הארגון בו פועל רכז המתנדבים. ישנה חשיבות עצומה - הבאה לידי ביטוי במזוגים הנעשים בתחום העסקי - לאגם משאבים ולפעול ביחד להשגת המטרות המשותפות של הארגונים השונים וזאת מכיוון (אין בכוונתי לדבר על כסף) ששינוי חברתי אמיתי מתקיים רק כאשר אנשים רבים מתאגדים ביחד והופכים את החזון למציאות. הסיבה השנייה והלא פחות חשובה לטעמי הינה "קבוצת התמיכה". לא מעט מרכזי המתנדבים חשים בודדים במערכת אשר דורשת יותר ויותר כח אדם ויותר ויותר מקצועיות. בכדי להצליח בשינוי שרכז המתנדבים מעוניין לחולל בתוך ארגונו ישנה חשיבות רבה לתחושה שיש "גב" ושהוא לא לבד במערכה.

ולסיום עוד שלושה תפקידים שלהערכתי אין צורך בהרחבה בהסברם מכיוון שמניסיוני והיכרותי רוב רכזי המתנדבים תופשים כך את תפקידם. "איש צוות" , "מפעיל מתנדבים" (גיוס, מיון, הכשרה, ליווי, תחזוקה וכו') ו"תלמיד" המשתתף בקורסים, סמינרים, ימי עיון ושאר המסגרות הלימודיות אשר יסייעו לו להצלחה בתפקידו.

# data[].attributes.attachment_link.title
התנדבות מתבגרים

# data[].attributes.attachment_link.description
המאמר הועלה למאגר הידע של בית איזי שפירא ביולי 2017 באדיבות המחבר. "הבעיה הגדולה היא תפישת הילדות של המבוגרים. מצד אחד בעולם השלישי יש ילדים שמפרנסים משפחות, לא לומדים ומנוצלים עד מוות ללא זכויות. מצד שני יש אותנו, הילדים בעולם המערבי, יש לנו רק זכויות ושום חובות.

# data[].attributes.headline
אביב קרויטורו

# data[].attributes.subject
אביב קרויטורו

# data[].attributes.body
בני הנוער הבוגרים כבר מבינים עד כמה חשוב הקשר בין הדורות. התנדבות איתם היא דרך מושלמת לשמור על קשר עם הדור המבוגר, ללמוד מהם וכמובן לתת להם את התחושה שהם לא נשכחו, שיש מי שרוצה לבלות איתם וללמוד מהם.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בשיתוף קוקה קולה

"פגשתי אנשים מתקופה אחרת בחיים, אנשים שיש להם סיפורים שאני לא מכיר ומבחינתי לשמוע אותם זה לפגוש בעולם חדש לחלוטין". עומר סלמנדר הגיע יחד עם זיו בן דוד, במסגרת התנדבות לבית אבות בן יהודה בקרית אתא. השניים בחרו בהתנדבות דרך פרויקט "וואו טור" של קוקה קולה, וגילו, כפי שסלמנדר אומר, עולם חדש ומרגש דרך מפגש עם בני הדור השלישי.

עם יד על הלב - כמה פעמים בשנה אתם מתראים עם הסבים והסבתות שלכם? רק בחגים או שגם מדי סוף שבוע, והאם אתם מתקשרים לפעמים רק כדי

לשאול מה שלומם? יש שיגידו שיש ניתוק בין הדורות, שבגיל מסוים, לרוב גיל ההתבגרות, נוצר נתק בין בני הנוער להוריהם ולהורי הוריהם - סבא וסבתא - שפתאום רואים פחות ופחות את הנכדים ויותר מתגעגעים לחיבוק ולחיבור עם הדור הצעיר. אחר-כך, בשלב מתקדם יותר בחייהם, בני הנוער הבוגרים כבר מבינים עד כמה חשוב הקשר הזה בין הדורות, אבל לפעמים הם גם מפספסים שנים ממנו ומאוחר מדי לחזור למה שהיה.

ומה יש לפספס, אתם שואלים, ובכן, חכמת חיים, סיפורים מצחיקים ומרגשים על איך היה פה פעם, הם גם יכולים לעזור בשיעורי בית הקשורים בהיסטוריה של המדינה, ובכלל, יש להם נקודת מבט טובה יותר והם תמיד יכולים להרגיע שהכל עובר ושום דבר הוא לא סוף העולם, במושגים של נוער. התנדבות, למשל, היא דרך מושלמת לשמור על קשר עם הדור המבוגר, ללמוד מהם וכמובן לתת להם את התחושה שהם לא נשכחו, שיש מי שרוצה לבלות איתם וללמוד מהם. עבורם זו חוויה מאוד משמעותית.

"לדעתי חשוב להתנדב כי זה דרך שלך להביא מעצמך משהו לאחר ולא רק להתעסק בחיים שלך ובעצם לתרום למישהו", ציין סלמנדר, ובן דוד הוסיף כי "תמיד טוב להתנדב, לתת לאנשים אחרים מכל הלב ולהכיר עוד אנשים". ההיכרות עצמה הייתה משמעותית לא רק עבור סלמנדר ובן דוד, אם לחזור לכך שבני נוער לעיתים מתחמקים ממפגשים עם הסבים והסבתות, משום שכאן בחרו השניים בהתנדבות הספציפית הזו. "הרעיון שבן נוער מגיע להתנדב בבית אבות קצת מפתיע, כי זה לא בדיוק צפוי, אבל בגלל זה עשינו את זה", מסביר בן דוד. "התנדבות עם קשישים שונה מהתנדבויות אחרות בעיני, צריך להקדיש יותר זמן לצד השני כדי שלהתנדבות הזו תהיה משמעות עבור כולנו", הסביר וסלמנדר סיכם: ההתנדבות הזו נותנת לי תחושה שעשיתי משהו, שעזרתי למישהו שעשיתי משהו שלא הייתי עושה ביום-יום, משהו לשגור את השגרה שלי ולעזור בן אדם בצורה שתגרום לו לחייך ולהיות שמח".

רוצים גם? פרויקט "וואו טור" של קוקה קולה מתבצע באמצעות שיתוף פעולה עם עמותת "רוח טובה" המאגדת את כל הזדמנויות ההתנדבות בישראל. הצעירים נרשמים להתנדבות באתר המיועד ויכולים לתרום שעות פעילות קהילתיות בעשרות עמותות שונות ברחבי הארץ. להתנדבות בשאר השנה, ניתן לפנות לעמותת "רוח טובה" המחברת בין אנשים המבקשים להתנדב לבין עמותות הזקוקות למתנדבים במשך כל ימות השנה - תוכלו למצוא מאגר נרחב של סוגי התנדבות לכל הגילאים, לפי מקום המגורים, יכולת ההתחייבות ותחומי עניין.

בשיתוף קוקה קולה

# data[].attributes.attachment_link.title
חיבור לדורות: המתנדבים הצעירים שרוקדים עם בני הגיל השלישי

# data[].attributes.attachment_link.description
איך מחברים בין הדורות למרות פער הגילים וכיצד התנדבות אחת יכולה לפתוח את הלב ולהוביל לעוד הרבה דברים טובים? עומר וזיו הגיעו לבית אבות בן יהודה בקרית אתא כדי להתנדב במסגרת פרויקט "וואו טור" של קוקה קולה וסיפרו על החוויה המרגשת

# data[].attributes.headline
ליהיא קפילוטו

# data[].attributes.subject
ליהיא קפילוטו

# data[].attributes.body
https://www.frogi.co.il/news/magazine/29057
כתבה זו עוסקת בבני נוער שמעבירים את היום שלהם בלתת לאלה שאין להם, במעשים טובים , ודואגים לעשות שינוי בעצמם.
בני הנוער בסרטון בחרו לחלק אוכל לנזקקים. הם מספרים בכתבה שהם מרגישים שזו נתינה הדדית - גם לצד הנותן וגם לצד המקבל. ושכל עוד יש להם את היכולת לתת לאלה שאין להם הם ימשיכו לעבוד עד שיגרמו לשינוי
מה שמיוחד בכתבה זה שבני נוער גם דתיים גם חילוניים ואפילו עם צרכים מיוחדים נרתמים ככדאי לעשות מעשים טובים בשביל מי שזקוק להם. ובוסף שככ חשוב להם לתת בלי לקבל בחזרה.

# data[].attributes.body
גם ילדים בעלי מוגבלויות תורמים ומתנדבים, זה רק מראה שכל אחד ואחת יכולים לתרום ולשמח אנשים אחרים, גם אם יש לכם מוגבלות או כל דבר אחר.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אחרי עשרות שנים בהן בני נוער עם מוגבלות התרגלו להיות מהצד שמתנדבים עבורו, השנים האחרונות הביאו למהפכה של ממש בתפיסה: תכנית הפיילוט 'לשם שינוי' בשותפות משרד החינוך, משרד העבודה והרווחה והשירותים החברתיים, ג'וינט אשלים, הרשת להתנדבות ישראלית, אלווין ישראל ומרכז השלטון המקומי בישראל, פעלה לקידום התנדבות של בני נוער עם מוגבלות במגוון תפקידים ובארגונים שונים במהלך 4 השנים האחרונות.
כעת, לאחר תהליך של פיתוח ידע, למידה מההתנסות ובניית ארגז כלים עשיר להשתלבות של בני נוער עם מוגבלות בתור מתנדבים במגוון מוקדי פעילות, תכנית הפיילוט הופכת למציאות יום-יומית בכל רחבי המדינה.
לצד המשרדים הממשלתיים והשותפים לדרך, שצפויים להמשיך בהפעלת היוזמה, רשויות מקומיות, עמותות, ארגונים ומסגרות שונות מוזמנות לקחת חלק בפעילות שנותנת לכל הצדדים באוכלוסייה ליהנות ממתנדבים בעלי מוטיבציה ויכולת, ובמקביל ליצור שינוי עמוק ומהותי בתפיסה של החברה והקהילה כלפי בני נוער עם מוגבלות.

"אני לא רוצה שיראו אותי בתור פגיע, אלא שאני שמח וטוב לי, וכל פעילות שאני רוצה לעשות, אני אעשה על הצד הטוב ביותר"

יהונתן גודיס מראש העין, בן 18.5, הוא אחד מבני הנוער אשר לקחו חלק מתכנית הפיילוט, כאשר התנדב במועצת הנוער העירונית, ואף שימש בתור דובר המועצה.

"למדתי בבי"ס עתיד, וחיפשתי מקום לעשות בו 'מחויבות אישית', וכמו מלאך משמיים, הגיע אליי חבר שהציע לי להצטרף למועצת הנוער. מתברר שבפגישות שלהם עלה הרעיון לשמוע נקודת מבט שונה, של בני נוער עם מוגבלות".

גודיס הצטרף למועצת הנוער בכיתה י' ונשאר שם שנתיים. "חשבתי אז, ואני חושב גם היום, שצריך להעלות את המודעות לנוער עם מוגבלות, וזו הסיבה שנכנסתי לכל העניין." מספר גודיס.

"ליווה אותי אור היקרי, רכז המועצה, שדחף אותי למיצוי היכולות שלי. הוא זיהה את הפוטנציאל, זיהה רצון טוב, ויחד בנינו אמירה שאנחנו רוצים להעביר לכלל החברה. הוא לקח אותי לכנסים מממשלתיים, כנסים מחוזיים, אפשר לי להיות הפנים של מועצת הנוער".

לדבריו, "אור, יחד עם רינת, מנהלת ההתנדבות הרשותית, הם האנשים שבנו אותי. אני חייב להם הרבה. אור עיצב אותי מבחינת ביטחון עצמי, כי הוא ראה את הפוטנציאל ולא ויתר לי גם כשהיה לי קשה".
מבחינת גודיס, "בתור בן נוער, אני רוצה לעשות שינוי, שלא יהיו מבטים מרחמים, שאומרים 'איך הוא מאושר למרות המגבלות'. אני לא רוצה שיראו אותי בתור פגיע, אלא שאני שמח וטוב לי, וכל פעילות שאני רוצה לעשות, אני אעשה על הצד הטוב ביותר. בכל פעם שאתה מגיע למקום חדש, תמיד יהיו מבטים, לא משנה אם זה ילד בן 4, 14, או מבוגר. אבל תמיד כשאני מגיע למקום חדש, אני רוצה שיראו את האישיות, האופי. האישיות זה הקלף הכי חזק שיש לנו בחיים, וכשהאישיות מצליחה להתגבר על המכשולים - זה שווה הכל". "בהתחלה היה קשה, אבל אז הבנתי שאני באמת עושה משהו ומצליח לשנות"
גודיס מודה כי "בהתחלה היה קשה, באתי בגישה שבחרו בי כי אני כזה, מתוך רחמים, אבל בשלב מסוים הבנתי שהם רואים את היכולות שלי קודם, הבנתי שאני באמת עושה משהו, שאני מצליח לשנות, לתת גישה יותר יפה לחיים, יותר שמחה".
"במועצת הנוער הרגשתי שאני פורח, הנחתי מעגלי שיח, השתתפתי בטקסי ימי זיכרון. בתור דובר, ייצגתי את המועצה בכנסים בכל הארץ", משתף גודיס. "אני מרגיש שעשיתי את ההתנדבות על הצד הטוב ביותר, והיתה לי מעטפת שעזרה ותמכה בערכים שלי, חברים שתמיד עטפו אותי, משפחה שעודדה אותי". במבט קדימה, "התכנון שלי הוא להיות פעיל עם בני נוער עם מוגבלות. לגרום להם להיות בתפקידי מפתח, להיות מנטור. להראות שגם אם יש פנצ'ר קטן בגלגל, אפשר להמשיך. אני מרגיש שאם אני יכול להזיז אבן קטנה, הסלע הגדול יזוז בעצמו. אני עשיתי את הצעד הראשון, וזה אומר שאפשר להגיע לקו הסיום".
"אל תפחדו, תנו להם לעשות את מה שהם חושבים לעשות, ותאמינו בהם"

חלק חשוב במוטיבציה של בני נוער עם מוגבלות להתנדב בקהילה הוא התמיכה והעידוד מצד ההורים והמשפחה. מיכל גודיס, אמו של יהונתן, עודדה אותו מאז ומתמיד להיות מעורב ולהשתלב, וכעת היא גאה ברצון שלו לתרום לחברה.

"כשהוא סיפר לי על ההתנדבות, מאוד שמחתי. מבחינתי זה היה נפלא, כי הוא נחשף לדברים חדשים, יצא החוצה, שיתפו אותו בדברים שהוא לא היה מגיע אליהם בדרכים אחרות".

"המגבלה שלו היא מגבלה שרואים אותה, והיא לא פשוטה. זה גורם לחוסר ביטחון, והוא בכל זאת לא פוחד ויש לו ביטחון. התפקיד עשה לו הרבה - יותר ביטחון וגם כיף, לקבל חשיפה בתור דובר עשה לו טוב." אומרת גודיס. "תמיד שידרנו לו שגם אם קורה משהו לא נעים, צריך להתקדם קדימה ולא להיעצר. למרות שההתנדבות היתה אתגר לוגיסטי מבחינתנו, סיפקנו לו תמיכה בהכל. כל מה שצריך, אני שם. רק שיהיה לו טוב, שיתקדם וירגיש כמו כולם".

גודיס קוראת לכל ההורים של בני נוער עם מוגבלות, "אל תפחדו, תנו להם לעשות את מה שהם חושבים לעשות, ותאמינו בהם. לפעמים אני בעצמי לא ממש האמנתי ביעדים שהוא רצה להגיע אליהם, ובסוף הוא הגשים אותם. תנו להם להיחשף, אל תתביישו במוגבלות, אתם לא תאמינו למה הילד שלכם מסוגל. הרבה עידוד, והכל יכול להיות נהדר".
"התחלנו עם אפס מתנדבים עם מוגבלות, והיום יש 80"
רינת מגידו-שעיה, מנהלת תחום התנדבות נוער באגף החינוך של עיריית ראש העין, היא חלק מהצוות שקידם את הפעילות של יהונתן במועצת הנוער העירונית, ומובילת תכנית 'לשם שינוי' בעיר ב-4 השנים האחרונות.

"ב-8 השנים האחרונות, אני מובילה את תחום התנדבות נוער בעיר, ובמסגרת הזו קיבלתי גם את האחריות להוביל את הפיילוט של 'לשם שינוי'.

"בשלב הראשון, הבנו שאנחנו צריכים לעשות שינוי עמדות בקהילה- להתגבר על המחסום של התנדבות משותפת של נוער עם מגבלות יחד עם נוער ללא מגבלות. לכן, במהלך השנה הראשונה פיתחנו תכניות ייעודיות המתאימות גם לנוער עם מוגבלות ולנוער בכלל".
הכניסה של יהונתן למועצה היתה חלק מהתהליך הכולל - "הבנו שיש מועצת נוער עירונית, אבל לא ייתכן שאין ייצוג לנוער עם מוגבלות. הוא נכנס לשם, הפך לדובר, וקידם את הנושא".
לדבריה, לא היה קל לשכנע את נציגי מקומות ההתנדבות, ולעתים תהליך הקליטה וההתאמה היה מורכב וקשה. "לפעמים זה דורש התאמות וגישה מעט שונה, נכנסו לכל מקום שפתחנו לנו את הדלת. התחלנו עם אפס מתנדבים שהם בני נוער עם מוגבלות. אחרי 4 שנים, יש 80 בני נוער עם מוגבלות שמתנדבים. היום כל תכנית התנדבות שאנחנו מגבשים מותאמת מראש להתנדבות של כולם".

מגידו-שעיה מספרת גם כי "מה שקרה זה סוג של שינוי כללי בקהילה. אם עושים טקס הוקרה למתנדבים ועולים לבמה בני נוער עם מוגבלות לקבל את התודה המגיעה להם, זה משנה את המרקם הקהילתי. זה מתחיל להיות חלק מאיתנו, ולא בשוליים. זה התחיל לחלחל לכל דבר. השינוי בעיר מהותי, וראש העין אף קיבלה הצטיינות בפיילוט הארצי. היום זה חלק בלתי נפרד מההתנדבות בעיר. מה שראינו תוך כדי הדרך, הוא שברגע שנותנים פלטפורמה ותשתית מתאימה- מגלים יכולות מדהימות של בני הנוער".

"בשלב הזה, אנחנו כבר לא יודעים מי נתרם יותר- יש קסם גדול בתהליך, וכולם יוצאים מורווחים".
- צוותים חינוכיים, רכזי מתנדבים ומובילי התנדבות באשר הם - מוזמנים להשתמש באופן חופשי בידע שנצבר ובכלים שפותחו במהלך ארבעת שנות הפיילוט, דרך אתר 'לשם שינוי' והמדריך השלם להתנדבות של בני נוער עם מוגבלות.
לאתר ולהורדת המדריך היכנסו>>

תכנית 'לשם שינוי' מופעלת בשותפות משרד החינוך, משרד העבודה הרווחה והשירותים החברתיים, ג'וינט אשלים, הרשת להתנדבות ישראלית, אלווין ישראל ומרכז השלטון המקומי.

# data[].attributes.attachment_link.title
"כשאני מתנדב אני מצליח להתגבר על כל מכשול"

# data[].attributes.attachment_link.description
אחרי עשרות שנים בהן בני נוער עם מוגבלות התרגלו להיות מהצד שמתנדבים עבורו, השנים האחרונות הביאו למהפכה של ממש בתפיסה: תכנית הפיילוט 'לשם שינוי' בשותפות משרד החינוך, משרד העבודה והרווחה והשירותים החברתיים, ג'וינט אשלים, הרשת להתנדבות ישראלית, אלווין ישראל ומרכז השלטון המקומי בישראל, פעלה לקידום התנדבות של בני נוער עם מוגבלות במגוון תפקידים ובארגונים שונים במהלך 4 השנים האחרונות.

# data[].attributes.headline
ירדן ויסוצקי

# data[].attributes.subject
ירדן ויסוצקי

# data[].attributes.body
https://www.mako.co.il/special-wow_feeling_good/Article-e9204b97758ab61027.htm

מחצית בבני הנוער בישראל תורמים לקהילה ועל פי מחקרים אותם הנערים הן מאושרים יותר ובריאים יותר בגוף ובנפש מאנשים שלא מתנדבים

# data[].attributes.headline
אביב קרויטורו

# data[].attributes.subject
אביב קרויטורו

# data[].attributes.body
מחקרים קובעים כי התנדבות משפרת את בריאות הגוף והנפש. נוערהמתנדב על בסיס מתמשך זוכה לבריאות טובה יותר מאלה שאינם מתנדבים.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
במאמר שהופיע ב-Harvard Women's Health Watch תחת הכותרת "ההתנדבות טובה לנפש ולגוף", ריכזה סטפני ווטסון, עורכת כתב העת היוצא לאור בבית הספר לרפואה של אוניברסיטת הרווארד, חלק מהמחקרים האחרונים המציינים את סגולותיה של ההתנדבות כפעילות המועילה לרווחתו הנפשית והרפואית של המתנדב.

אחד החשובים בבהם נערך באוניברסיטת Carnegie Mellon ופורסם ב-Psychology and Aging. המחקר מצא כי אנשים שמתנדבים על בסיס מתמשך זוכים לבריאות טובה יותר מאלה שאינם מתנדבים, וסובלים פחות ממחלות לב, יתר לחץ דם, סוכרת וכדומה. באותו מחקר נמצא גם כי עבודה התנדבותית מפחיתה סטרס ותסמיני דיכאון ומשפיעה לטובה על התחושה הגופנית הכללית, כמו גם על הרווחה הנפשית של המתנדב.

על הקשר בין התנדבות לבריאות קרדיו-וסקולרית עסק מחקר שפורסם ב-JAMA Pediatrics, שדיווח על ניסוי שנערך במערב קנדה במטרה לבחון את השפעתה של פעילות התנדבותית על מרכיבי סיכון לתחלואת לב וכלי דם.

ייחודו של מחקר זה הוא בבדיקת הקשר הסיבתי בין התנדבות למדדי בריאות, לא רק קשר מתאמי. בניסוי בדקו הבדלים במשתני בריאות בין נערים ונערות שהושמו בעבודה התנדבותית בבתי ספר ממלכתיים לאלה בקבוצת הביקורת שלא פעלו התנדבותית. בנערים המתנדבים נמצא שיפור במדדי הכולסטרול והחלבון המהווה מדד חשוב לרמת דלקתיות כללית בגוף (ולכן מהווה מדד למצב הבריאות הכללית).

כמו כן, נמצא כי בקרב הנערים שעסקו בפעילות התנדבותית נרשם שיפור במדד מסת גוף (BMI) שנותן אינדיקציה על תקינות משקל הגוף. שלושת המדדים שנרשמו מהווים מדדי סיכון לתחלואה לבבית.

גם ארגון הבריאות האמריקאי (United Health Group) התייחס לנושא וחקר אלפי אנשים שעסקו בפעילות התנדבותית במשך שנה ויותר, במטרה לבדוק את ההשפעה שיש להתנדבות על משתני בריאות שונים. גם ממצאי מחקר זה העצימו את חשיבותה של ההתנדבות לבריאות המתנדב, שבאה לביטוי בהפחתה ניכרת בתחושות של חרדה ומועקה נפשית, עלייה ניכרת בדימוי העצמי ושיפור בתחושת הכללית של סיפוק מהחיים.

מחקר נוסף שפורסם מצא שהתנדבות מתמשכת לא רק שמשפרת בריאות, אלא גם מאריכה את חיי המתנדב ומספקת תחושה עמוקה של סיפוק מהעשייה למען החברה.

מאמר מהעיתון Guardian הרחיק לכת ושאל - כיוון שההתנדבות מועילה נפשית ובריאותית, אולי ראוי שרופאי משפחה יתנו מרשם לפציינטים לעסוק בפעילות התנדבותית לצד פעילות ספורטיבית, הפסקת עישון, הקפדה על סוכרים ועוד מהלכים שמשפרים את הבריאות?

מסתבר שישנם רופאים שכבר ממליצים להתנדב. ד"ר נורן השאמי, שרואיינה לכתבה, ממליצה על התנדבות ואמרה לגארדיאן ש"חשוב שההתנדבות תיעשה לא מתוך כוונה לסייע לבריאות אלה מרצון לסייע לזולת כגורם מנטלי שמשפיע לחיוב על תפקידו ובריאותו של המתנדב".

כפסיכולוג, לדעתי השאלה החשובה שעולה בהקשר להתנדבות היא מהות הגדרת הפעולה - "צריך להתנדב" או "רוצה להתנדב"? האם לוחצים עליכם להתנדב או שההתנדבות היא ביוזמתכם. ההתנדבות מתוך רצון אישי היא משמעותית ותורמת יותר.

ד"ר סטפני ווטסון וד"ר ניסן לימור רואים במשמעות של ההתנדבות יעד של השגת מטרות אישיות - פיתוח אחריות ויוזמה, רכישת ידע להתמודדות והבנה, הזדמנות לבדוק את כישורי המתנדבים, עיצוב זהות עצמית ומערכת ערכים. לכן אין זה מפתיע שהתנדבות מוסיפה יכולת אנושית ומשפיעה על הנותן לטובה.

אם נתאר מצב לפיו אזרחים בישראל בעלי יכולת נפשית ורצון נתינה היו מתנדבים שעה בודדת בחודש למען קשישים, ילדים בסיכון, אוטיסטים ואחרים, שירותי הרווחה בארץ היו משתפרים וההתנדבות הייתה משחררת תקציבי רווחה וסיוע להרחבת הפעילות הממשלתית הדלה יחסית בנושא. הדבר היה מתבטא באפשרות להפנות כספים לבריאות ולבעיות חברתיות בוערות.

במוסדות האקדמיים קיימות יחידות למעורבות חברתית. לדעתי, מעורבות חברתית והתנדבות לתועלת הקהילה חייבים להפוך לקורס בסיסי בכל מסלולי הלימוד האקדמיים. קורס שייתן ניקוד זכות בדרך לתואר ובמקביל יסייע לבנות חברה התנדבותית ואנושית.

פרופ' עמי שקד הוא ראש החוג לפסיכולוגיה במרכז ללימודים אקדמיים - מל"א

# data[].attributes.attachment_link.title
מחקרים קובעים: התנדבות משפרת את בריאות הגוף והנפש

# data[].attributes.attachment_link.description
ירידה בסיכון לתחלואת לב, יתר לחץ דם, סוכרת, סטרס, דיכאון, חרדה ואפילו השמנת יתר. אסופת מחקרים חדשה קובעת כי אנשים שמתנדבים למען אחרים - פשוט בריאים יותר. השלב הבא, לדעתו של הפסיכולוג פרופ' עמי שקד, הוא התנדבות במרשם רופא המשפחה. והרווח? של כולנו

# data[].attributes.headline
נועה דה מונטה

# data[].attributes.subject
נועה דה מונטה

# data[].attributes.body
תנועות הנוער הינן ארגונים רבי עוצמה המחנכים למעורבות חברתית ופוליטית. הן מספקות כר נרחב להתנסות של בני נוער בעשייה מגוונת, המפגישה אותם עם האידיאולוגיה התנועתית, עם הקהילה שבה הם פועלים ועם חבריהם לקבוצה.
https://edu.gov.il/noar/minhal/departments/social-community/Pages/youth-movements.aspx

תנועות נוער עוזרות לשמור על הנפש בריאה, סגירת תנועות הנוער בקורונה פגעה קשות בבני הנוער
https://news.walla.co.il/item/3372960
בקו התפר העדין שבין ילדות לבגרות, לתנועות הנוער תפקיד חשוב בתהליך ההבשלה של בני הנוער לבוגרים בעלי ערכים ותחושת מעורבות חברתית
https://yesodot3.co.il/2013/03/24/%d7%94%d7%aa%d7%a8%d7%95%d7%9e%d7%94-%d7%94%d7%a4%d7%a1%d7%99%d7%9b%d7%95-%d7%97%d7%91%d7%a8%d7%aa%d7%99%d7%aa-%d7%a9%d7%9c-%d7%97%d7%91%d7%a8%d7%95%d6%bc%d7%aa-%d7%91%d7%aa%d7%a0%d7%95%d7%a2%d7%aa/