# data[].attributes.body
המשחק של החוק - בעיני גרסה מוצלחת, אשמח להסבר יותר ברור של איך לחלק עם המספרים.
גם לא כל כך ברור לי, עדיין, איך עוברים לדיון על דמוקרטיה וגזענות אח"כ.

קאהוט - כדאי לשנות את השאלות לנושאים שיותר יסקרנו וידליקו את הנוער, אולי אפשר לחפש סטטיסטיקות על תכניות טלויזיה (למשל תכנית המתמחים שלא הראתה אף מתמחה ערבי/ה), או נושאים שקשורים לבגרויות, מגמות בבי"ס, מתמודדי ריאליטי. שוב לא ברורה לי המטרה הספציפית של החלק הזה - באיזה נושא למקד את הדיון. מאד יעזור לי לראות לו"ז של המערכים האלה (איך זה נראה בסמינר דו יומי / חד יומי)

הדרה - בעיני זה מערך קליל מבחינה טכנית ודי בקלות מעלה דיון.  מעניין לנסות למצוא עוד דימויים שקשורים לקורונה ולפערים שנוצרים.  וכאלו שיעלו יותר שיח.

# data[].attributes.body
משחק החוק - לוודא שהחוק באמת משפיע על כל המשתתפים.
לחלוקה - להשתמש ב2/3 סמלים (אבל לא מספרים זוגיים/אי זוגיים כי מבלבל).
שאלות של מה עושים בחדרים נפרדים למנחים יהודים שלא מדברים ערבית.

חידון קהוט - פתרון לעברית+ערבית, שאלות פחות מילוליות ועם נתונים שיותר קל להבין מה המשמעות שלהן ושיותר מחוברות לדברים שרלוונטיים להם. אולי לחשוב על רצף של שאלות שמוביל דיון מנקודה לנקודה. חשוב שהשאלות יחברו בין ההפעלה הקודמת לבאה (=גשר בין איך זה משפיע עלי אישית לאיך זה עובד ברמה ארצית ולהבין קצת מה המשמעות של הדרה קבוצתית ואיך זה קורה).

תמונות - עדיין לא בטוחה שהתמונות הספציפיות האלה מפעילות דיון ולפעמים דורשות הרבה הסברים ורקע שלא תמיד יש זמן להיכנס אליו (ואני אישית לא מכירה את הרקע של כל תמונה). [אפשר לחשוב אולי על להוסיף בהערות למטה כמה מלים על כל תמונה, יכול להיות שמשתתפים יראו את זה אבל לא נורא]. חוץ מזה זה המערך הכי דומה למה שהיה בלייב, אז בעיקר נדרש כאן לחשוב איך לעבוד עם דינמיקה של דיון בזום ואיך נעבוד עם התרגום תוך כדי (כמנחות קשה להשתלט על הדיון כי את בעצם שווה למשתתפים והם לא שמים לב שאת מנסה לקחת חזרה את הדיון כשצריך)

# data[].attributes.body
1. קהוט: השאלות כוללות מושגים מורכבים לבני נוער. צריך לראות כיצד מפשטים את השאלות, או מוצאים זמן להבהיר אותן (לדעתי גם ה-60 שניות השהייה לא יספיקו להבהיר מושגים מורכבים).
האם יש שאלות על שוויון בחינוך (בגילאי בי"ס), זכאות לבגרות, נגישות ללמידה מרחוק - משהו שידבר על המציאות שהתלמידים נמצאים בה.
לגבי השאלות על שיעור נשים בתואר 3 או על שיעור יוצאי אתיופיה באקדמיה - אני חושב שהמספרים שבתשובות תואמים את השיעור היחסי של הקבוצות האלה באוכלוסייה הכללית (צריך לבדוק, ואם כן - אולי זאת לא דוגמה לאי-שוויון).

2. מרחב ציבורי: היה לי קצת מורכב לעקוב אחרי כל המסכים (שיתוף מסך עם התמונות, לראות את כולם בדיון במליאה מליאה, וגם דיון מקביל שמתפתח בין תלמידים בצ'אט). האם אפשר פשוט לסגור את הצ'אט כשיש דיון במליאה? או שאנחנו נאבד ככה קולות חשובים?

# data[].attributes.body
שפה: לשים לב כל הזמן לעניין של איזה שפה מדוברת וכתובה. גם ככה עניין השפה הוא מאתגר, עוד יותר בזום כמובן. לא היתי רוצה שהשפה הערבית עוד יותר תידחק בגלל זה.אחרי שעושות פעילות שיש בה ריניים (החלפה של השם) - צריך לזכור לקחת רגע ולבקש מכולןם להחזיר את השמות שלהם לשמות הרגילים (וגם כאן צריך לשים לב לעניין השפה)לדעתי צריך לחשוב על עניין השתתפות המנחות/ים במשחק שאנחנו מנחות. אני אוהבת כן להשתתף. נראה שהתקבע מנהג בצוותשלא משתתפות עם הקבוצה במשחק וכמובן שזו בחירה אישית/זוגית של המנחות הספציפיות, אבל אני רוצה לציין את זה שזה לא חייב להיות הדיפולט, שאפשר גם להשתתף במשחק. לי כמנחה וגם כמשתתפת - זה מאד מחברכל עניין הבהירות בהוראות הוא קריטי מאד. להיות ברורות עם עצמנו ולהיות ברורות עם הקבוצה מה המשימה, ומה ההוראה. לא להתחיל את המשחק/משימה/שיתוף מסך לפני שמסבירות, אבל גם לא להסביר הסבר ארוך ומתיש. ברור לי שזה אמנות וזה מורכב, אבל כמשתתפת אני מוצאת את עצמי פשוט מתנתקת מכל המהלך בגלל הוראות שאינן ברורות. בזמנים של המתנה: למשל כשמעלות את הקהוט עד שכולם נכנסות - להפעיל את הקבוצה בנתיים, להגיד משהו משעשע, לספר סיפור, לשאול מישהו ספציפי שאלה קטנה חמודה וממוקדת, משהו שימלא את הזמן המת. זה מנתק.והדבר הקריטי ביותר והחזר ביותר שאני מרגישה: אני חוששת מהפער הטכנולוגי ביננו - המנחות/ים לבין בני ובנות הנוער. עוד מלפני ימי הזום - הם מאד מנוסים בכל העולם האונליין הזה, וגם כשחושפים אותם לכלי דיגיטלי חדש - הם קולטים אותו תוך שנייה. אנחנו לעומת זאת... נדרש לנו הרבה אימון והתרגלות כדי להשתמש בכלים הדיגיטליים ולהרגיש בהם בנח. בפער הזה - לפי דעתי נאבד אותם. אני לא יודעת מה בדיוק אפשר לעשות עם זה. אבל צריך לשים לב לזה טוב. אולי להוריד דווקא את השימוש שלנו בכלים האלה, בריבוי הכלים האלה. או להקדיש זמן משותף או בנפרד אבל מוסדר ומשולם - בו אנחנו מתאמנות בזוגות/רביעיות על הכלים האלה. שנצבור "זמן מסך" עם זה. אני יחסית מאד טכנולוגית ומהירת קליטה, ועדיין חוששת מזה, בטח על רקע הנחייה משותפת, שמאטה את הכל גם ככה, בדרך כלל

# data[].attributes.body
הערות כלליות לכל תחילת פעילות:
להכין מצגות לכל חלק מהמפש- שכוללות:
1) הלו"ז.
2) הפעילויות המתוכננות (שם של הפעילות).
3)  הכלים הדיגטליים שיכלול המערך.
התלמידים רוצים לדעת לאן פניהם היום בפעילות, ומה מצפה מהם לעשותף ומה מחכה להם. דיבור לא תופס הם צריכים לראות משהו מול המשך לכמה דקות.

לפני כל מתודה: (במצגת גם)
להציג לתלמידים את הרציונל של הפעילות ואת המטר והכותרת השלבים הצפויים לפעילות- למשל בפעילות על החוק החברתי להציג לתלמידים שלבי המשחק
שלב ראשון- נעשה מיון לפי...
שלב שני- נחלק לתתי קבוצות
שלב שלישי- נסביר אחרי החלוקה לקבוצות...
להסביר לתלמידים מה הולך לקרות, איזה תחנות נעבור בהם, שהשעה וחצי מחולקת ל 3 תחנות אשר בכל תחנה יהיה כזה וכזה

היה צורך לדעתי במערכים האלה, להתייחס לקבוצה כאל קבוצת למידה ולא כקבוצת משתתפים, ולהסביר את הכלים שנעשה בהם שימוש.

משחק kahoot:
1) חשוב להסביר מה הכלי הזה (גם אם התלמידים יודעים)
לתאר אותו לתלמידים, לתאר את הכללים שלו ולא לעשות את זה תוך כדי פעילות.

2) חלק התמונות של הסקר בעייתיות בעיניי, למשל התמונה של הנשים המשכילות, תמונה מאוד לא משקפת את כלל אוכלוסיית הנשים הערביות בישראל. התמונה מחזקת סטריואטיפים לדעתי.

משחק החוק החברתי:
1) לחדד את תחום הבחירה של החוקים, שזה לא יגלוש למקומות רגישים.
2) לא לחשוף את הפרווילגיה של בחירת החוק כי דבר עלול לגרום למשתתפים לרצות לענות בצורה שתגרום להם להיות אלה המחליטים. (לעשות מניפולציה)

# data[].attributes.headline
היה חוויתי נהניתי בכל מה שהיה עניין השפה חשוב מאוד צריך להנכיח אותה תמיד בכל המפגשים ולאורך המפגש  נאהד

# data[].attributes.subject
היה חוויתי נהניתי בכל מה שהיה עניין השפה חשוב מאוד צריך להנכיח אותה תמיד בכל המפגשים ולאורך המפגש  נאהד

# data[].attributes.headline
ענת- הכל טוב ,רק צריכה להשתפשף יותר בקהות. לגבי משחק החוק, אני נזהרת עם תכונות מולדות, ,  בעייתי עם גובה, הם רגישים לזה בגיל הזה. כדאי יותר צבע  עיניים ושיער ואולי מידת נעליים, מיקום  במשפחה . לגבי החלק האחרון, צריך לבוא יותר מוכנות מיסם ואני לא התכוננו מספיק, גם בחלוקת התפקידים בינינו. והכי חסר לי זה ענין הנכחת הערבית .

# data[].attributes.subject
ענת- הכל טוב ,רק צריכה להשתפשף יותר בקהות. לגבי משחק החוק, אני נזהרת עם תכונות מולדות, ,  בעייתי עם גובה, הם רגישים לזה בגיל הזה. כדאי יותר צבע  עיניים ושיער ואולי מידת נעליים, מיקום  במשפחה . לגבי החלק האחרון, צריך לבוא יותר מוכנות מיסם ואני לא התכוננו מספיק, גם בחלוקת התפקידים בינינו. והכי חסר לי זה ענין הנכחת הערבית .

# data[].attributes.body
בכללי - נושא התרגום יש לשפר במיוחד תוך כדי הדיון והסבר המשימות
פעילות של החוק - יש לכוון את החוק שבוחרים התלמידים בשביל להמחיש את הכפייה / צייתנות
משימות עם שימוש בטלפון אין דרך להעביר לוואטספ של המשתתפים

# data[].attributes.body
המערך היה מתאים לעבודה שלנו אך יש לשים לב לעניין השפה הערבית בתוך כל המערך שתפך להיות חלק מרכזי מהמערך . בנוסף אני חושב שיאין לחשוף בפני התלמידים את עניין המספרים ומי יהיה בעל מספרים גבוהים כך שלא תהיה הטייה

# data[].attributes.headline
אני חושב שיש חשיבות לחלק הזה

# data[].attributes.subject
אני חושב שיש חשיבות לחלק הזה

# data[].attributes.body
וחשוב שלא יוסבר לתלמידים את התהליך אלא אחרי

# data[].attributes.body
משחק החוק צריך להיות מאוד תחום על מנת לוודא שהחוק שנבחר באמת יעורר את ההשפעה הרצויה מבחינת מהלך השיעור.
שאלות בקהוט צריכות להיות ברורות ואם יש בעיה עם האפליקציה במחשב (אני השתמשתי) אז לחייב לעשות מהטלפון על מנת לוודא שהאפשרויות לתשוה כתובות בפועל על הצבעים.

# data[].attributes.headline
במשחק החוק צריך לחשוב איך לא לאבד את הקשב ושיתוף הפעולה כשההנחיה לא מובנת. זה קושי שהיה לדעתי גם במפגשים בגבעה כשהתלמידים מרגישים לפעמים אבודים או אפילו שעושים עליהם מניפולציה וזה משפיע לרעה על שיתוף הפעולה

# data[].attributes.subject
במשחק החוק צריך לחשוב איך לא לאבד את הקשב ושיתוף הפעולה כשההנחיה לא מובנת. זה קושי שהיה לדעתי גם במפגשים בגבעה כשהתלמידים מרגישים לפעמים אבודים או אפילו שעושים עליהם מניפולציה וזה משפיע לרעה על שיתוף הפעולה

# data[].attributes.body
- משחק החוק עובד טוב בזום. ורק בחלוקה לקבוצות שההוראות יהיו ברורות והקבוצה שנשארה לא להיכנס לרוום כי זה מבלבל.

- kahoot , קצת מסובך שאלות קשות לבני נוער . וצריך לעשות את זה דרך הטלפון בלבד

# data[].attributes.headline
החלקים במערך שעוסקים בהדרה ואפליה צריכים לדעתי לחבר את התלמידים לשיוך קבוצתי שלהם (על רקע מגדר, נטייה מינית, צבע עור, מוצא משפחתי וכד') כדי שניתן יהיה להעביר את חוויית האפליה וההדרה ממקום של הזדהות אישית. אולי אפילו לשאול על חוויות וסיפורים אישיים על הרקע הזה

# data[].attributes.subject
החלקים במערך שעוסקים בהדרה ואפליה צריכים לדעתי לחבר את התלמידים לשיוך קבוצתי שלהם (על רקע מגדר, נטייה מינית, צבע עור, מוצא משפחתי וכד') כדי שניתן יהיה להעביר את חוויית האפליה וההדרה ממקום של הזדהות אישית. אולי אפילו לשאול על חוויות וסיפורים אישיים על הרקע הזה

# data[].attributes.headline
בנוגע לדימויים אני חושבת שהשאלות הן המפתח - צריך לשאול שאלות מאתגרות שדרכן המשתתפים יכולים להגיע למסקנה

# data[].attributes.subject
בנוגע לדימויים אני חושבת שהשאלות הן המפתח - צריך לשאול שאלות מאתגרות שדרכן המשתתפים יכולים להגיע למסקנה

# data[].attributes.body
אורי
עדיף לשלוח לינק לסרטון כאשר צופים מאשר לצפות בו ב shared screen. כי קצב ההעברה הוא איטי כפליים ולא אחיד כנ"ל גם הסאונד

# data[].attributes.body
שני המערכים האחרונים היו פחות מאתגרים מבחינה טכנית.
הייתי ממליצה על מתודה קרצה (הפרח של הלגה קלר)  אחרי כל צפייה בסרטון, ולא יש לשאול את השאלה הממוקדת, אלא לעשות את זה הדגרתי תוך עבר מרובד לרובד דרך השאלות המנחות.
אפשר לקחת מהפרח מה שחשוב ומשרת אותנו ולהשאיר את מה שלא בחוץ.

הייתי מציעה גם לחפש כתבות  על יוזמות של בני נוער יהודי ופלסטינים כטריגר לשיח על שותפות, סולידריות.

# data[].attributes.body
סולידריות חברתית - מקום לחשוב על ההצגה של הנושא (הסרטון מאפריקה אם מתאים ואיך), אולי בהגדרה הבסיסית גם למצוא דרכים לחבר יותר לנוער (נגיד כולם מסכימים לקבל 85 בבגרות השנה אבל אף אחד לא נכשל).

ההרחבה לדיון פוליטי (הסרטון של כאן) - גם פה, אולי לחשוב על עזרים שמייצרים דיון רחב יותר באופן טבעי שיעשה מקום לדעות שונות לצוף.

*לא לגמרי הבנתי את ההבדל בין מה שאמור לקרות בפעילות הראשונה לשניה..

*ושוב חוזרת על שאלת המנחה דוברת עברית - לדרוש ממשתתפים ערבים לדבר עברית על נושא של סולידריות זה קצת סתירה..

# data[].attributes.body
הגדרת הסולדריות לא הייתה ממש ברורה , הייתי מציעה להקדיש לה זמן ואת הדיון בקבוצות לדעתי היה יותר יעיל מאשר בקבוצה הגדולה

# data[].attributes.body
פתיחה+סרטון - אני ממש שמחה שהכנסנו את התחום של סולידריות למערכים, מרענן וחשוב. מעניין מאד איך יעבור לתלמידיםות.
דברנו על הסרטון אומבוטו, אני אצפה בו שוב כי הוא די נתקע. אבל הדגשים שאמרנו בצ'ט ובשיחה ממש חשובים בעיני בשביל ליצר שיח מכבד ומעמיק. לא בטוחה שנאמר למשל באיזו מדינה באפריקה הם חיים.
המצגת עם ההגדרה של סולידריות היא עם המון טקסט, אז אולי אפשר לנסות לצמצם קצת , אפילו לשים כמה משפטי מפתח קליטים. כמובן שצריך להיות מתורגם.

סולידריות קורונה - חשוב להבין אם הסרטון הזה לא יותר מידי מורכב עבור נוער שיהיה לו קשה לראות בו את הבעיותיות. אני חושבת שזה ממש חשוב להראות דוגמת סולידריות חחיובית שאנחנו תומכות בה, אולי יהיה מעניין לעשות השוואה בין שתי דוגמאות.

# data[].attributes.headline
היה מאד מעניין וחשוב, פותח עיניים וביקורתי כלפי החברה העכשווית שבה אנו חיים . אפשר לשקף ךתלמידים על שונות תרבותית אבל חשוב שנשאר בקונטקסט של העבודה שלנו

# data[].attributes.subject
היה מאד מעניין וחשוב, פותח עיניים וביקורתי כלפי החברה העכשווית שבה אנו חיים . אפשר לשקף ךתלמידים על שונות תרבותית אבל חשוב שנשאר בקונטקסט של העבודה שלנו

# data[].attributes.headline
נראה לי זה חלק יהיה מורכב כי התלמידים יראו את זה ממקום שונה ממה שאנחנו רואים צריך למצוא את הדרך הנכונה להעלות את זה

# data[].attributes.subject
נראה לי זה חלק יהיה מורכב כי התלמידים יראו את זה ממקום שונה ממה שאנחנו רואים צריך למצוא את הדרך הנכונה להעלות את זה

# data[].attributes.headline
הסרטונים לא פשוטים לדיון עם תלמידים - מנסה לחשוב מה יאפשר לתלמידים לדון ולהגיע למטרה שבשבילה אנו מראים להם את הסרטונים - מתקשה למצוא דרך - אבל אני חושבת ... 

# data[].attributes.subject
הסרטונים לא פשוטים לדיון עם תלמידים - מנסה לחשוב מה יאפשר לתלמידים לדון ולהגיע למטרה שבשבילה אנו מראים להם את הסרטונים - מתקשה למצוא דרך - אבל אני חושבת ... 

# data[].attributes.body
סרטון אובונטו - לשים לב איך מביאות את התפיסה הזו בצורה שלא משמרת יחסי כוחות של עליונות לבנה
המהלך של הסרטון, הלוח המחיק והשיחה על סולידריות - היה די זורם ומעניין
התמונות של מרחב ציבורי - הכלי הדיגיטלי לדעתי לא התאים למתודה. ביקשו להגדיל תמונה אחת ואז בעצם לא ראינו את שאר התמונות, בשעה שביקשו שנבחר תמונה... זה היה לא ברור
המהלך של סולידריות - סרטון רופאים, יציאה לדיון בחדרים וחזראה למליאה - היה טוב, מעניין, רלוונטי ומעמיק. גם כמשתתפת-מנחה ומאמינה שגם לנוער

לדעתי כדאי מאד לחשוב לקצר את המערכים. אם המערכים היו אמורים להיות יותר ארוכים ממה שהיו בפועל אצלנו - לדעתי זה ארוך מאד מאד... לקצר ולהדק.

ולעתיד: הנחיית עמיתים זה דבר נהדר, חשוב וקריטי לבניית צוות ולבניית מיומנויות. אבל זה חייב להיעשות במודעות לכך שאנחנו צוות ואנחנו מבוגרים. העמדת פנים שאנחנו משתתפים כבני נוער - היא גם מנתקת רגשית וגם לא יעילה לבניית מיומנות. אנחנו מספיק חדים ומנוסים כדי לעשות בעצמנו את ההקבלה מה כן ומה לא קורה בכיתה של בני נוער. אבל כדי להתנסות באמת בחוויה של לעבור מהלך, לעבור מערך, זה חייב לדעתי שנחווה אותו כמי שאנחנו באמת - צוות מנחים יהודי ערבי מבוגרות ומנוסות

# data[].attributes.attachment_link.title
تحليل الافلام بحسب كيلر

# data[].attributes.body
וגם לשקול הורדת הסרטונים למחשב ולא להקרין מהיוטיוב, גם לא לשלוח לתלמידים כי כל אחד יצפה בקצב שלו ויש כאלה שלא יצפו בכלל.
אפשר להוריד סרטון מיוטיוב בצורה הזו:
כותבים האותיות ss לפני הכתובת של הסרטון ואז נפתח חלון להורדת הסרטון.
מצרפת תמונה להדגמה