# data[].attributes.headline
מעבר פחמן בצמחים -יחזקאל כהן מאורר

# data[].attributes.subject
מעבר פחמן בצמחים -יחזקאל כהן מאורר

# data[].attributes.headline
מעבר פחמן בצמחים - יחזקאל כהן מאורר

# data[].attributes.subject
מעבר פחמן בצמחים - יחזקאל כהן מאורר

# data[].attributes.headline
לפי המאמר, נטיעת עצי

# data[].attributes.body
לפי המאמר, נטיעת עצים בקטאר תייצר יותר נזק  מתועלת בטווח הקצר בגלל חימום קרקע באיזור שהיה בהיר.
לכן יש להשקיע בנטיעה באיזורים אחרים.
התמונה מייצגת נטיעה באיזור אחר בעולם, המקזזת את פליטת הפחמן מהטיסות לקטאר (כמחצית מסך הפליטות הקשורות למונדיאל).

# data[].attributes.headline
מטוסים כמקור פחמן - אריג' ורודיינה

# data[].attributes.subject
מטוסים כמקור פחמן - אריג' ורודיינה

# data[].attributes.headline
טביעת "כדורגל" אקולוגית_אפרת

# data[].attributes.subject
טביעת "כדורגל" אקולוגית_אפרת

# data[].attributes.body
פתרון אקולוגי אפשרי..

# data[].attributes.attachment_caption
דיווח מיוחד הישר מקטאר: סיפורו של פחמן. 

# data[].attributes.headline
בתפקיד המראיין- אביש

# data[].attributes.body
בתפקיד המראיין- אבישי כהן
בתפקיד הפחמן- סמדר כהן
קולות רקע- איתמר כהן

# data[].attributes.body
שורשי מים בתוך הנחל.

# data[].attributes.body
מעברי פחמן בין רכיבי המערכת. עדה פיכמן נרבונה

# data[].attributes.headline
אירינה ועינת

# data[].attributes.subject
אירינה ועינת

# data[].attributes.attachment_link.title
מטלה השנייה.JPG

# data[].attributes.headline
Rebeka חוויה בשני שלבים

# data[].attributes.subject
Rebeka חוויה בשני שלבים

# data[].attributes.body
ביום שלישי טיילתי בנחל כזיב.
בשלב ראשון, טיילו איתי בחוויה הרב חושית האישית, של הליכה במים, עם קולות, ריחות, תחושות שלא ניתן
באמת להעביר. בכל זאת, נקודות תיעוד צנועות

# data[].attributes.body
בשלב שני, נחשוב ונחקור. נעלה שאלות בעקבות החוויה בנחל. מהם מיני הצמחים שהלכתי לצידם? כיצד מגיעים אליהם החומרים להם הם זקוקים, נוסף על הפחמן המצוי באוויר? עד לאן מעמיקים שורשיהם? מהם יחסי הגומלין השונים אותם מקיימים אותם הצמחים? כיצד יסוד הפחמן מתגלגל בין היצורים השונים.
ניתן לראות גם על הקרקע עלים וענפים רבים. מיהם המפרקים אותם?

כל אלו הן רק שאלות ראשונות היכולות להוביל להעמקה במערכת האקולוגית אליה נחשפנו בזמן ובמרחב נקודתי מאוד.
במקום הקניה, אני מעוררת ומזמינה לשאול ולחקור במידע שניוני, רק אחרי המפגש הבלתי אמצעי ואחרי שהשאלות עולות מעצמן.

# data[].attributes.body
הדיל ומגדה
השפעת סגנון החיים המודרני על מחזור הפחמן
בטבע
בסרטון נסינו להגיע לשפת התלמידים
דרך הצילום והצד הרגשי של התלמידים
בעיקר בתעשיית האופנה
ולמה היא גורמת
תהנו

# data[].attributes.headline
מעקב אחר מחזור הפחמן השנתי באטמוספרת כדור הארץ - איילת שובה ואורנה רוזן

# data[].attributes.subject
מעקב אחר מחזור הפחמן השנתי באטמוספרת כדור הארץ - איילת שובה ואורנה רוזן

# data[].attributes.body
מודל אקלים של נאסא מציג את מחזור הפחמן בטבע. המודל מציג בצבע את רמות הפחמן הדו חמצני באטמוספרת כדור הארץ כשהצבע האדום והסגול מבטא ריכוזים גבוהים של פחמן באטמוספרה. המודל מציג נתונים שנאספו במשך שנה אחת באמצעות לוויינים.

פד"ח הנו גז החממה החשוב ביותר המושפע מפעילות האדם.

החל מחודש פברואר, ניתן לראות את ריכוזי הפחמן הגבוהים המצטברים בהמיספרה הצפונית של כה"א.

הפד"ח לא נותר במקומו אלא נע בהתאם לזרמי הרוח שיוצר מזג האוויר.

בהמיספרה הצפונית במהלך הקיץ והאביב, הצמחים מסלקים כמות ניכרת של הפד"ח מהאטמוספרה בעזרת תהליכי הפוטוסינתזה שהם מקיימים. תהליך זה נראה במודל החל מחודש יוני, ע"י העלמות חלק מהצבע האדום והסגול.

באותו זמן, בהמיספרה הדרומית, רואים שחרור של פחמן חד חמצני שנוצר משרפות  ורע לאדם ולסביבה. גם פליטות אלא מוסעות ע"י רוחות לאיזורים נרחבים על פני כדור הארץ.

ככל שיורדת כמות הפוטוסינתזה בסוף הקיץ (ספטמבר), כך עולה כמות הפד"ח באטמוספרה.

בכל שנה רואים ריכוז גבוה יותר של פד"ח באטמוספרה המוביל גם לעליה בטמפרטורות בכדור הארץ לאורך השנים.

מעקב זה אחר ריכוזי הפד"ח באטמוספרה באמצעות לוויינים, מאפשר לעקוב אחר תהליכים בכדור הארץ ולנבא אירועים עתידיים.

# data[].attributes.attachment_link.title
NASA | A Year in the Life of Earth's CO2

# data[].attributes.attachment_caption
התמונה מתייחסת למאמר בו קאטר מקזז את הפליטה באמצעות קיזוז. נטיעת עצים מול בניית אצטדיונים וטיסות. איך מאזנים?

# data[].attributes.headline
מאזן פליטות - "כדורגל" - מאזן עולמי- נעמה

# data[].attributes.subject
מאזן פליטות - "כדורגל" - מאזן עולמי- נעמה