# data[].attributes.body
דגשים בתצפית מדעית –

* יכולת הבחנה במימדים הרבים של מושא התצפית.

* הציפיות משפיעות על מה שרואים – חשוב מאוד – גם כי אם נותנים ידע מוקדם, הוא עלול להסיט ממה שרואים בפועל.

* יכולת לתעד דורש הדרכה ועידוד.

# data[].attributes.body
* תצפית מדעית דורשת לימוד, היא איננה טבעית או אינטואיטיבית.

# data[].attributes.body
ייצוג הידע הוא אינדיבידואלי – עיבוד והכללה של הידע ושל הדרכים לייצוגו. מעניין איך התלמיד קולט את הידע המוצג.

# data[].attributes.headline
מקומה של התצפית בחינוך המדעי

# data[].attributes.subject
מקומה של התצפית בחינוך המדעי

# data[].attributes.body
מעניין – נראה שתצפית איננה הדרך לעורר חשיבה בהקשר של חינוך לתצפית מדעית. מהתחושה שלי דווקא תצפית היא הכלי שמעורר עניין, מושך להמשך מחקר. כנראה שמעבר לתצפית הראשונית, הבוסרית, יש לתת ידע ולשיים את החוויה של התצפית כדי לדייק אותה לכלל שאלת חקר. אולי במקום תצפית חידתית ניתן להשתמש בסיפור או תיאור מקרה.

# data[].attributes.body
* תיעוד:
לפי המאמר, נראה שצריך לתת הנחיות מדויקות ומטרות תיעוד ברורות.

# data[].attributes.body
לתעד זה אכן מעצבן – דורש להתנתק מהתצפית, לעבד את המידע, לרשום אותו, במקום להיות נוכח במקום ובזמן של התצפית עצמה. דרושה מיומנות טכנית של כתיבה, מיומנות של חלוקת קשב, של ברירת החשוב מהרקע. אני חושבת שהגדלת רפרטואר דרכי התיעוד והסבר למה כל אחת מהן שימושית היא מטרה חשובה בהוראת המדעים (קרוב לדרכי ייצוג המידע, שגם בהן יש מגוון ושימושים שונים).

# data[].attributes.headline
ידע קודם - חשיבות ומודעות למגבלות

# data[].attributes.subject
ידע קודם - חשיבות ומודעות למגבלות

# data[].attributes.body
הצורך בידע קודם הוא ברור לכל תצפית, או כמו שמנחה אחד אמר פעם: " שבועיים במעבדה חסכו לי שעתיים בספריה."
ככול שיש יותר ידע כנראה שייטב, גם אם התצפית סותרת את הידע הזה (כל עוד מודעים ומיידעים את התלמידים על הקושי לשנות דעה בעקבות תצפיות).

# data[].attributes.body
"אפשר היה לטעון, שתלמידים צעירים חושבים באופן קונקרטי, ומתמקדים במאפיינים בולטים של תופעות משום שהם לא יכולים להבין קשרים מופשטים וסיבתיים שאינם נראים לעין. אילו טענה זו היתה נכונה, צריך היה לצפות לכך שעם הגיל, תשומת הלב של תלמידים צעירים תינתן גם למאפיינים מופשטים. אולם העדויות ממחקרים מראות שאין זה המקרה." – למה היה אפשר לטעון את זה? אם לא מחנכים לצפות בצורה מופשטת יותר, הגיל לבדו לא אמור לספק שינוי של דרך התצפית של ילדים.

איך הילדים היו אמורים לזהות מרכיבים רלוונטיים או לא? הרעיון אינו שיזהו כמה שיותר מרכיבים לפני שהם שופטים האם הם רלוונטיים?

# data[].attributes.headline
בידוד תופעות

# data[].attributes.subject
בידוד תופעות

# data[].attributes.body
הנטיה להבחין בתופעות מבודדות ולא ב"רקע" קשורה גם לתרבות. בתרבות המערבית יש יותר חינוך לצפיה בהבדלים, בעוד שבמזרחית מחנכים לראות יותר את ההקשר (לפי מחקרים בספר "המוח הגמיש"). זה גם קשור לתרבות האינדיבידואליסטית במערב לעומת השיתופית יותר במזרח.

# data[].attributes.headline
מימדים של תצפית

# data[].attributes.subject
מימדים של תצפית

# data[].attributes.body
מעניין שלכל התבוננות יש הרבה מימדים – הרבה פרספקטיבות של דיסציפלינות שונות – תיאור אדם יכול לכלול מראה, מצב נפשי, מצב רוח, מצב לבוש, מצב בריאותי, מצב חברתי, מצב משפחתי, מצב עירנות ועוד.

רוב התופעות הנצפות בביולוגיה הן מורכבות ורבות מימדים. אני חושבת שהייתי מקדימה לתצפית הנחיה לנסות להעריך כמה שיותר משתנים, ובתצפית הראשונה להוסיף פרמטרים רלוונטיים לפי הניסיון. בהמשך – לעבור יחד על המשתנים ולהעריך אילו מהם רלוונטיים ואילו לא, לחלק את המשתנים בין הילדים כדי שיחפשו בספרות מה ידוע שכן ומה ידוע שלא רלוונטי. (בשלב מתקדם יותר הייתי שואלת עד כמה המידע מבוסס).

# data[].attributes.body
* קשיים בתצפית – 1. קשיים טכניים הדורשים ידע קודם – זיהוי ציפורים, הבחנה ביניהן, ספירתן. 2. תכנוניים – אומוולט – ההבנה שלציפורים צרכים אחרים ולכן יש להן העדפות אחרות משל ילדים. 3. שאילת שאלות – איך לשאול שאלות לגבי הציפורים? אילו שאלות חשובות? חסר רקע תיאורטי.

# data[].attributes.body
* ייצוג מודע - מחייב את המורה להבין היטב מה הוא מלמד, מה השפה של התחום ומה המטרות והערכים בתחום.

# data[].attributes.headline
הרעיון של תצפית כאמצעי ללמוד על העולם

# data[].attributes.subject
הרעיון של תצפית כאמצעי ללמוד על העולם

# data[].attributes.body
הוא רעיון שלא תמיד היה מוסכם. תקופות ארוכות הסתמכו על דעת חכמים קדומים (כמו אריסטו) ולא על מראה עיניים.

# data[].attributes.body
* הוראת תצפית צריכה להעשות בתוך מסגרת דיסציפלינארית, לא סתם תצפית, השוואה ותיאור.