# data[].attributes.body
Українська література
Олександр Довженко. "Ніч перед боєм"

Az alábbi hivatkozáson olvasd el a mű rövid tartalmát és írj hozzá vázlatot.

# data[].attributes.attachment_link.title
Олександр Довженко — Ніч перед боєм (скорочено)

# data[].attributes.attachment_link.description
Читати скорочено ”Ніч перед боєм (скорочено)” (автор: Довженко Олександр Петрович). Стислий переказ сюжету, опис ключових подій та змісту твору скорочено в Бібліотеці УкрЛіб

# data[].attributes.body
Українська мова

# data[].attributes.attachment_link.title
8-узагальн.сл.

# data[].attributes.body
Українська мова
Восьме квітня
Узагальнювальні слова (Az általánosító \ összegző szavak)

Az általánosító szavakat felsorolásnál használjuk.
A központozás attól függ, a mondat melyik részében van az általánosító szó.

1. Двокрапка:
Дякую вам за все: і за любов, і за довіру, і за турботу.
2.Тире:
Яблуні, черешні, сливи - всі (узагальнювальне слово) дерева зацвіли у саду.
Вправа 241. Keresd ki az általanosító szót a felsorolásban és alkoss mondatokat a példa szerint.

# data[].attributes.headline
Українська мова 

# data[].attributes.subject
Українська мова 

# data[].attributes.body
Двадцять четверте березня
Робота з текстом

# data[].attributes.headline
Двадцяте березня

# data[].attributes.subject
Двадцяте березня

# data[].attributes.body
Олександр Довженко. Кінорежисер (filmrendező) і письменник

Законспектуйте біографію письменника.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ОЛЕКСАНДР ДОВЖЕНКО
(1894-1956)

Олександр Довженко народився 10 вересня 1894 р. в с. В'юнище (тепер м. Сосниці Чернігівської області) в селянській родині. Навчався в Сосницькому чотирикласному училищі, був відмінником, потім у Глухівському учительському інституті.
Протягом 1914--1917 pp. Олександр викладав фізику, природознавство, географію, історію та гімнастику в 2-му Житомирському змішаному вищому початковому училищі, дуже багато читав, брав участь у виставах, малював, організував український етнографічний хор в одному з ближчих до Глухова сіл. У 1917р. О. Довженко перейшов на вчительську роботу до Києва і вступив на економічний факультет Комерційного інституту, був головою громади інституту. У 1920 р. він брав активну участь у суспільно-політичному житті країни: як більшовик боровся проти білополяків у житомирському та київському підпіллі.
О. Довженко в 1921 р. працював завідуючим загальним відділом при українському посольстві у Варшаві. Наступного року - в Німеччині на посаді секретаря консульського відділу торгового представництва УНР Тут він вступив до приватної художньої майстерні й одночасно відвідував лекції в берлінській Академічній вищій школі образотворчого мистецтва.
У 1923 р. повернувся до Харкова й незабаром став відомим як художник-ілюстратор "Вістей", автор політичних карикатур, який підписувався псевдонімом "Сашко". О. Довженко належав до літературних організацій "Гарт" та "ВАПЛІТЕ". Протягом 1926-1933 pp. він працював на Одеській кінофабриці та Київській студії художніх фільмів. У 1930р. О. Довженко зняв картину "Земля", яка вивела українське мистецтво на широкі міжнародні обшири й принесла митцю світову славу. Цього ж року разом зі своєю дружиною і надалі режисером усіх його фільмів Ю. Солнцєвою митець виїжджає в тривале закордонне відрядження. Він відвідав Берлін, Гамбург, Прагу, Париж, Лондон, демонструючи "Землю", "Звенигору", "Арсенал", виступав перед журналістами, кіномитцями й кінокритиками, виголосив кілька доповідей про нову кінематографію.
У 30-х роках Олександр Довженко постав як самобутній кінорежисер, фундатор поетичного кіно, визнаний світом митець. Чарлі Чаплін зазначав: "Слов'янство поки що дало світові в кінематографії одного великого митця, мислителя і поета - Олександра Довженка".
У 1932р. Довженко зняв перший звуковий фільм "Іван" і був запрошений до кіностудії "Мосфільм". Конфлікти Довженка на Київській студії, особливо після постановки фільму "Іван", загострювалися. Тому митець прийняв рішення виїхати до Москви і з 1933р. працював на "Мосфільмі".
У 1935 р. Довженка нагороджують орденом Леніна, а восени того ж року на екранах з'явився "оптимістичний" "Аероград". У 1939р. вийшов на екрани "Щорс" (поставлений на Київській кіностудії). Фільм швидко став популярним, глядачеві подобались подані з гумором колоритні народні, національні характери, особливо Боженка, Трояна, Чижа...
Протягом 1941-г 1945 pp. О. Довженко створив низку новел: "Ніч перед боєм", "Мати", "Стій, смерть, зупинись", "Хата", "Тризна" та інші. Епосом війни називають кіноповість "Україна в огні" (1943). Цей твір був Сталіним заборонений, а Довженку не було дозволено повертатись в Україну.
За "ідеологічно правильний" фільм "Мічурін" митець у 1949 р. одержав Державну премію, яка означала офіційну його реабілітацію після "України в огні".
Протягом 1949-1956 pp. Довженко викладав у ВДІКу (Всесоюзному Державному інституті кінематографії), ставши професором цього навчального закладу.
У 1956 р. у березневому номері журналу "Дніпро" була опублікована "Зачарована Десна", з цього приводу Довженко дуже радів. У цей час була завершена й "Поема про море". У листопаді розпочались зйомки однойменного кінофільму. А 25 листопада Олександр Довженко раптово помер.
У 1957р. з'явилася друком збірка повістей митця "Зачарована Десна", від якої фактично почався "відлік" письменницької слави.
На всесвітній виставці в Брюсселі в 1958р. 117 відомих кінознавців і кінокритиків із 20 країн, добираючи 12 найкращих фільмів усіх часів і народів, назвали і "Землю" О. Довженка...
За своє творче життя О. Довженко поставив 14 ігрових і документальних фільмів, написав 15 літературних сценаріїв і кіноповістей, дві п'єси, автобіографічну повість, понад 20 оповідань
і ноаел, ряд публіцистичних статей і теоретичних праць, присвячених питанням кіномистецтва. Його кінопоеми "Звенигора" 11928) та "Арсенал" (1929), кіноповість "Земля" (1930) були визнані світовою кінокритикою шедеврами світового кінематографа, а Довженко - першим поетом кіно. Низку кіноповістей О. Довженка було екранізовано після його смерті: "Повість полум'яних літ" (1944, 1961), "Поема про море" (1956, 1958), "Зачарована Десна" (1956, 1957).
Вражаючими документами доби є "Щоденники" О. Довженка, а шедевром його творчості - "Зачарована Десна". У преамбулі до кіноповісті письменник пояснив причину її написання "довгою розлукою з землею батьків" і бажанням "усвідомити свою природу на ранній досвітній зорі коло самих її первісних джерел". У кіноповісті "Зачарована Десна" вабили до себе народні, виразно.національні характери, про які потім говорили не інакше, як про "довженківські", і щирий, всепроникаючий ліризм, тоді такою мірою ще не властивий, мабуть, жодному радянському творові, надто, якщо говорити про діапазон його тембрів - від найтрепетнішого, найпоетичнішого піаніссімо до громоподібного, набатного, спрямованого на глобальні болі й проблеми ("Горів і я тоді у тім вогні, загибав усіма смертями людськими, звірячими, рослинними: палав, як дерево чи церква, гойдавсь на шибеницях, розлітався прахом і димом од вибухів катастрофічних, 3 м'язів моїх і потрощених кісток варили мило в Західній Європі в середині двадцятого століття. Шкіра моя йшла на палітурки і абажури для ламп, валялась на дорогах війни, виутюжена важкими танками останньої війни людства"),- і філософське, синівське осмислення й виявлення рис свого роду й народу, його духовних джерел.
"Зачарована Десна" - автобіографічний твір, спогади письменника про дитинство, перші кроки пізнання життя, про "перші радощі, і вболівання, і чари перших захоплень дитячих...", про діда і прадіда Тараса, прабабу, матір і батька, коваля діда Захарка, дядька Самійла - неперевершеного косаря. Спогади ці час од часу переростають у авторські роздуми - про "тяжкі кайдани неписьменності і несвободи", інші лиха й страждання трудових людей України і разом з тим - багатство їхніх душ, моральне здоров'я, внутрішню культуру думок і почуттів, їхній смак, їхню вроджену готовність до "найвищого і тонкого", про війнуч спалене фашистами село, про ставлення до минулого: відомий авторський монолог, який починається словами: "Я син свого часу і весь належу сучасникам своїм. Коли ж обертаюсь я часом до криниці, з якої' пив колись воду..." і в якому висловлено знамениту формулу: "Сучасне завжди на дорозі з минулого в майбутнє".
Письменник прекрасно знав духовний світ селянина, народний побут, звичаї, його психологію. Можна сказати, що "Зачарована Десна" - своєрідна енциклопедія сільського життя України кінця XIX і початку XX століть.
Над повістю О. Довженко продовжував працювати до 1955 року. Якого великого значення надавав він цьому творові, підтверджує такий факт: в архіві письменника зберігається чотири варіанти рукопису українською мовою. Власноруч він здійснив і переклад твору російською мовою. За повістю "Зачарована Десна" 1964 року режисер Ю. Солнцева поставила однойменний фільм. Досить плідним періодом у творчості письменника була Велика Вітчизняна війна. Тільки протягом 1942-1943 років ним було створено 18 статей, 10 оповідань, п'єса і кіноповість. Під безпосереднім враженням баченого й пережитого на фронті О. Довженко приступає до роботи над кіноповістю "Україна в огні". Почав писати з кінця, потім повернувся до мирних днів. Принцип ретроспективного зіставлення подій визначив і сюжет, і композицію твору: трагедія війни надовго розлучає членів родини колгоспника Запорожця, які уособлюють весь український народ, зганьблений, розтоптаний окупантами. Довженко поспішав, бо реально вже бачив майбутній фільм. Він хотів розказати "правду про народ і його біду", про палаючу в огненному кільці між двох імперій Україну. У творі не було піднесеного пафосу, оспівування тріумфального рyxy Червоної Армії, жодного слова він не сказав і про Сталіна. Його повість стала криком болю, першим гострим, вразливим сприйманням фашистської навали. Довженко не оминав гострих проблем, устами героїв запитував самого вождя, як же сталося, що не "б'ємо ворога на його території" і цілий народ український - віддано на заклання. Ясна річ, кіноповість "не сподобалася Сталіну, і він її заборонив для друку і для постановки... "...мені важко од свідомості,- записував у щоденнику О. Довженко,- що "Україна в огні" - це правда. Але Сталін думав по-іншому. У січні 1944р. скликали навіть спеціальне засідання політбюро ЦК ВКП (б), на якому було затавровано Довженка "як куркульського підспівувача, ворожого політиці партії - та інтересам українського й усього радянського народу". Письменника вивели зі складу комітетів і редколегій, звільнили з посади художнього керівника Київської кіностудії і назавжди вислали з України. Тільки 1966 року кіноповість уперше надрукували, щоправда, з багатьма цензурними купюрами.
Багато хто з дослідників Довженка звертає увагу на те, що його оповідання, кіноповісті мають внутрішню єдність, значно більшу, ніж звичайна спільність у творах, написаних тим самим письменником,- це й справді ніби одна книга про час і народ.
її прологом по праву може вважатися "Зачарована Десна", а вивершенням - "Поема про море", перейнята прагненням широкого поетичного синтезу розповідь про сучасність і історію, народ і особистість, працю й красу, схвильовані роздуми про "народну душу" та "виховання почуттів".
Активна мистецька настроєність на сучасність і її проблеми, органічний історизм образного мислення, принципи творення глибоко народних, національно своєрідних характерів, поєднання високого романтичного злету думки з проникливим аналізом реальної дійсності, переосмислення поетики народної творчості, вільне застосування гіперболізму, гротеску, символіки - ці й багато інших рис Довженкової творчості істотно збагачували пошуки української прози. Його називали поетом і водночас політиком кіно. Митця порівнювали з Гомером, Шекспіром, Рабле, Гофманом, Бальзаком, Бетховеном, Брехтом. А сам Довженко казав, що свої картини "писав з гарячою любов'ю, щиро. Вони складали найголовніший смисл мого життя". Система, використовуючи цю "гарячу любов", не тільки підносила митця, а й ламала його. Як один зі знаків тої боротьби Довженка за свою духовну свободу залишився запис в його щоденнику: "Товаришу мій Сталін, коли б Ви були навіть богом, я й тоді не повірив би Вам, що я націоналіст, якого треба плямувати й тримати в чорному тілі. Коли немає ненависті принципової, і зневаги нема, і недоброзичливості ні до одного народу в світі, ні до його долі, ні до його щастя, ні гідності чи добробуту,- невже любов до свого народу є націоналізм? Чи націоналізм в непотуранні глупоті людей чиновних, холодних діляг, чи в невмінні художника стримати сльози, коли народу боляче?..".

ОСНОВНІ ТВОРИ:
Кіноповісті "Земля", "Україна в огні", автобіографічна повість "Зачарована Десна", новели "Ніч перед боєм", "Воля до життя"; "Щоденник".

ДОДАТКОВА ЛІТЕРАТУРА:
1. О. Довженко. Господи, пошли мені сили: Щоденник, кіноповість, оповідання, фольклорні записи, листи, документи. - 1994.
2. Кошелівець І. Про затемнені місця з біографії О. Довженка // Дніпро. - 1994. - № 9-10.
3. Лавріненко Ю. Олександр Довженко // Українське слово. Т. 2. - К., 1994.
4. Семенчук I.P. Життєпис Олександра Довженка. - К., 1991.
5. Дончик В. Олександр Довженко // Історія української літератури XX ст.: У 2 кн. Кн, 1/ За ред. В.Г. Дончика. - К-, 1994.
6. Корогодський Р. Довженко в полоні. Розвідки та есе про майстра. - К., 2000.

# data[].attributes.attachment_link.title
Олександр Довженко - Біографія

# data[].attributes.attachment_link.description
ОЛЕКСАНДР ДОВЖЕНКО (1894-1956) Олександр Довженко народився 10 вересня 1894 р. в с. В'юнище (тепер м. Сосниці Чернігівської області) в селянській родині. Навчався в Сосницькому чотирикласному училищі, був відмінником, потім у Глухівському учительському інституті. Протягом 1914--1917 pp.

# data[].attributes.headline
Двадцяте березня

# data[].attributes.subject
Двадцяте березня

# data[].attributes.body
Однорідні члени речення

# data[].attributes.body
Українська література

Михайло Коцюбинський. "Дорогою ціною" (Drága áron)

A lenti hivatkozás alapján jegyzeteljétek és fordítsátok le a tananyagot a következő vázlatpontok szerint:
1. Тема
2. Ідея
3. Літературний рід
4. Жанр
5. Основна думка

# data[].attributes.body
Українська мова

Дванадцяте березня
Слова-речення (A mondatszó)

Слова-речення - це речення, які складаються з одного слова, що не є членом речення (mondatszónak azt a mondatot nevezzük, ami egy szóból tevődik és nem tartozik a mondatrészek közé).

Слова-речення поділяємо на:
1. Стверджувальні (kijelentő, megerősítő): Так. Авжеж (persze). Правда (igaz). Справді (tényleg). Гаразд rendben).
2. Заперечні (tagadó): Ні. Ні в якому разі (semmilyen esetben).
3. Питальні: Як? Коли? Де? Звідки?
4. Спонукальні (felszólító): Годі! (elég) Геть! (el innen)Стоп!
5. Вітальні: Здоров! Привіт! На добраніч!
6. Емоційно-оцінні (indulatszó): Ого! (hűha!) Оце так! (még ilyet!)

Вправа 220.  írjátok át a mondatokat, húzzátok alá a mondatszókat, zárójelben tüntessétek fel, hogy a fentiek közül melyik csoporthoz tartoznak.

# data[].attributes.body
Українська література

Дев'яте березня
Михайло Коцюбинський. Життєпис письменника

Jegyzeteljétek le az író életrajzát!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Сонцепоклонник

(1864-1913)

Народився 17 вересня 1864 у Вінниці.

Віддали до початкової школи (1875 - 1876).

Навчався в духовному училищі у Шаргороді (1876 - 1880).

Після закінчення Шаргородської семінарії у 1880 Михайло Коцюбинський поїхав до Кам'янця-Подільського, маючи намір навчатися в університеті, але ця мрія не здійснилася.

У 1886-1889 він дає приватні уроки і продовжує навчатися самостійно, а 1891-го, склавши іспит екстерном при Вінницькому реальному училищі на народного учителя, працює репетитором.

Почав друкуватися в 1890 р. - львівській дитячій журнал "Дзвінок" опублікував його вірш "Наша хатка".

У 1892-1896 був у складі Одеської філоксерної комісії.

Потім працював у Криму.

Згодом переїхав у Чернігів, де займав посаду діловода при земській управі.

В Чернігові зустрів Віру Устимівну Дейшу, закохався, і вона стала його дружиною - вірним другом та помічником.

Постійні матеріальні нестатки, конфлікти з владою та ще постійна зажура долею коханої жінки, Олександри Іванівни Аплаксіної, молодшої за нього на 16 років. У 1907 р. з анонімного листа дружина дізналася про стосунки чоловіка з Аплаксіною та примусила його дати слово не кидати родину.

1911 р. "Товариство прихильників української науки і штуки" призначило довічну стипендію в розмірі 2000 крб. на рік, щоб він міг звільнитись зі служби.

Проте письменник почував себе дедалі гірше. Його мучили астма і туберкульоз.

Навесні 1913 Михайла Михайловича Коцюбинського не стало.

Твори:

# data[].attributes.attachment_link.title
Михайло Коцюбинський - Біографія (СКОРОЧЕНО)

# data[].attributes.attachment_link.description
Сонцепоклонник (1864-1913) Народився 17 вересня 1864 у Вінниці. Віддали до початкової школи (1875 - 1876). Навчався в духовному училищі у Шаргороді (1876 - 1880). Після закінчення Шаргородської семінарії у 1880 Михайло Коцюбинський поїхав до Кам'янця-Подільського, маючи намір навчатися в університеті, але ця мрія не здійснилася.

# data[].attributes.body
Nézzétek meg a videót az író életéről!

# data[].attributes.attachment_link.title
Михайло Коцюбинський. Біографія. Історія України!

# data[].attributes.body
Українська мова

Дев'яте березня
Аудіювання
Стрітення

Прочитай текст на с.132.
Запиши значення слів:
Стрітення - találkozás. A pravoszláv egyházban a

Gyertyaszentelő Boldogasszony napja, Urunk bemutatása a Találkozás ünnepe. A néphiedelemben - a tél és a nyár találkozása.

храм - templom
жертва - áldozat
принести в жертву - áldozatot hozni
благословення- áldás
одкровення - kinyilatkoztatás
за народними уявленнями - a népi hiedelmek szerint
перемагати - győzni
торба- puttony
тримати - tartani, fogni
вкрито - be van takarva
роса - harmat
урожай - termés
цілющий - gyógyító
лікувати - gyógyítani

Válaszolj a szöveghez tartozó kérdésekre a tankönyv 133-134 oldalán (1-12).  A 4., 5., 7., 12. kérdést és a helyes választ fordítsátok le!

# data[].attributes.body
Українська література

Четверте березня
Іван Карпенко -Карий. Трагікомедія "Сто тисяч". Робота з текстом твору

Nézd végig a filmet (a feladatok a 30. perctől kezdődnek) és válaszolj a kérdésekre:

Сваритися, лаятися - veszekedni
1. Знайди у фільмі і запиши українською: "Most az emberek egyedül is tudnak pénzt csinálni".
казначей прийме - a kincstárnok elfogadja
2. Хто кому каже "божевільний"?
3. Чому Мотря сердита на Романа?
4. Що пожалів (mit sajnált meg) Герасим від жінки?
5. Про що думає вдень і вночі Герасим?
6. Заповни пропуск: "Як розум є будуть і _____________".
7. Яка причина гульні (mi a mulatság oka) у сім'ї Калитки?
8. Що було у сумці замість (helyett) грошей?
9. Як сприйняв Герасим, що його обікрали (Hogy fogadta Herászim, hogy meglopták?)
10. Заповни пропуск: "Буде здоров'я, будуть і ____________".

# data[].attributes.attachment_link.title
Сто тисяч Сто тысяч 1958

# data[].attributes.body
Українська мова

Третє березня

Односкладні речення. Закріплення
(Az egytagú mondatok. Begyakorlás)
Алгоритм  визначення типу односкладного речення
Algoritmus az egytagú mondat típusának a megállapítására:

1. Keresd meg mondat fő részét. Ha az főnév és nincs más ige, akkor alanyi mondat - Ніч. Зима. - називні речення.
2. Ha a mondat fő része állítmány és igével van kifejezve - állapítsd meg, milyen személyhez tartozik:
* Я, ти, ми, ви - читаю (я), пишеш (ти), співатимемо (ми),  хочете (ви) - означено-особове речення;
* Вони - кажуть (теперішній час), говорили (минулий час) -   неозначено - особові речення;
* дієслово на -но, -то (зроблено, вишито), állapotot jelentő ige - тихо (csend van) , добре, нема, інфінітив (що робити)  бажати, митися , természeti jelenség, aminek nincs cselekvője - вечоріє (esteledik)- безособове речення;
3. Ha a mondat egy szólás vagy közmondás - узагальнено-особове речення.

Виконай тестові завдання на ст. 131-132 (a füzetbe írjátok be a kérdést és helyes választ)

# data[].attributes.body
Українська мова

Друге березня
Називні речення
(Az alanyi mondatok)

Запишіть у зошити:

Називним є таке односкладне речення, у якому стверджується наявність, існування предмета чи явища. Alanyinak azt az egytagú mondatot nevezzük, amiben megállapítjuk valamely tárgy vagy jelenség létezését, jelenlétét.
Головний член виражається іменником у називному відмінку. A mondat fő része főnévvel van kifejezve alanyesetben.
Про дію нічого не говориться. Cselekvésről nincs benne szó:

Зима. Зоряна ніч. Романтичний настрій (hangulat).

Вправа 208. írjátok át a mondatokat, húzzátok alá az alanyt az alanyi mondatokban.

# data[].attributes.body
Українська література

Двадцять п''яте лютого
Іван Карпенко -Карий. Трагікомедія "Сто тисяч". Характеристика героїв

Idősáv: 13- 30 perc

1. Хто піджарював ковбаси на сковорідці?
Сковорідка - serpenyő
2. Про яку худобу сказано, що ґрунт хазяйства ?
Худоба -jószág
ґрунт хазяйства - a gazdaság alapja
3. За кого (kivel, kihez) хоче женити Герасим свого сина? Чому не хоче Мотрю?
Женити - megnősíteni
4. Хто каже: "Я обманю хоч кого (én bárkit becsapok)"?
5. За що (miért) сварить Герасим наймита Клима?
Сварить- szidja
Наймит - szolga
6. За словами Герасима, у неділю гріх (Herászim szavai szerint vasárnap bűn...) ...
7. Яку невістку (kit akar menyének) хоче жінка Герасима?

# data[].attributes.attachment_link.title
Сто тисяч Сто тысяч 1958

# data[].attributes.body
Українська мова

Двадцять п'яте лютого
Безособові речення
(A személytelen mondatok)

Jegyzeteljétek le a következőket:
Безособовими є такі речення (személytelennek nevezzük azokat a mondatokat):
1. У яких підмета не може бути, стан природи (ahol alany nem lehet, természeti jelenségről): світає (hajnalodik), смеркає (sötétedik).
2. З дієсловами на -но, -то: написано (le van írva), розказано (el van mondva), вишито (ki van hímezve)
3. З інфінітивом (az ige kezdő formájával): говорити, сміяти ся (nevetni).
4. З присудковими формами (állítmányos szerkezetekkel) добре, тяжко (nehéz), жаль (kár), треба (kell), нема (nincs).

Вправа 203.
írjátok át a személytelen mondatokat, húzzátok alá az állítmányt.

# data[].attributes.body
Двадцять третє лютого
Іван Карпенко-Карий. Трагікомедія "Сто тисяч"

Nézzétek meg a film első 15 percét (azok a részletek, amiket az iskolában is megbeszéltünk).

Дайте відповіді на питання:
1. Хто головний герой твору?
2. Як звати дівчину, яка зашивала сорочку?
3. Як звати сина Герасима Калитки?
4. Що являє найбільшу цінність для Герасима (mi jelenti a legnagyobb értéket Herászim számára) ?
5. Хто прийшов до Герасима позичити гроші? Як поступив )(mit tett) Герасим?
6. Як хоче розбагатіти (meggazdagodni) Герасим Калитка?

# data[].attributes.attachment_link.title
Сто тисяч Сто тысяч 1958

# data[].attributes.body
Двадцять третє лютого
Узагальнено-особові речення
(Az általánosított személyű mondatok)

Народна мудрість - népi bölcsesség

A szólásokban, a közmondásokban az alany általánosított, mindenkire értelmezhető, a közlendő mindenkinek szól:
Друга пізнають (присудок) у біді. A barátot bajban ismerik meg. (односкладне, узагальнено-особове речення).

Вправа 199. írd le a mondatokat, húzd alá az állítmányt és ahol van, az alanyt is. Mondat után zárójelben tüntesd fel, hogy egytagú (односкладне) vagy kéttagú (двоскладне) mondat.

# data[].attributes.headline
УКРАНСЬКА МОВАСі

# data[].attributes.body
УКРАНСЬКА МОВА
Сімнадцяте лютого

# data[].attributes.body
УКРАЇНСЬКА МОВА

Csatolom a jegyzetet, mindent be kell írni a füzetbe!

# data[].attributes.body
УКРАЇНСЬКА ЛІТЕРАТУРА

# data[].attributes.body
Становлення українського театру (az ukrán színház megalakulása)

Засновник - alapító
Обожнювати - imádni, rajongani valamiért.
Розквіт - felvirágoztatás
Обмежувати - korlátozni

I. Nézzétek meg a videót és olvassátok el a cikket a tankonyv 85. oldalán ("Театр Корифеїв")
ІІ. Válaszoljatok a kérdésekre:
1. З чого почалася історія українського професійного театру?
2. З якими іменами пов'язаний розквіт театру?
3. Що обмежувало розвиток української літератури?
4. Ким працював Карпенко-Карий?
5. Що так обожнював Карпенко- Карий?

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Сніданок з 1+1

# data[].attributes.attachment_link.title
Цікаві факти з біографії засновника українського театру - Івана Карпенка-Карого

# data[].attributes.body
УКРАЇНСЬКА  МОВА

Двадцять шосте січня
Порівняльний зворот
(Összehasonlítói szerkezet)

Az összehasonlítói szerkezetet (olyan mint, mintha...) az ukrán nyelvben a következő szavakkal vezetjük be:  як, мов, немов, наче, неначе, ніби, ніж. Наприклад:
Був квітень, а морози трималися, як у лютому (Április volt, de olyan kitartó fagyások voltak, mint februárban).

Вправа 179.  írjátok át a mondatokat, húzzátok alá az összehasonlítói szerkezeteket.

# data[].attributes.body
УКРАЇНСЬКА ЛІТЕРАТУРА
Галина Кирпа. "Мій ангел такий маленький"

I. Röviden jegyzeteljétek le az írónő életét (82.oldal).
II. Olvassátok el a "Мій ангел такий маленький" című verset (83.oldal).
III.Hallgassátok meg a felvételt, gyakoroljátok a kifejező olvasást. Keddig küldjétek el nekem hangüzenetben (hangfelvételben) a felolvasást és a jegyzetről is kérek képet.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Володимир Кирюхін

# data[].attributes.attachment_link.title
ВВК - Мій ангел такий маленький (вірш)

# data[].attributes.body
УКРАЇНСЬКА МОВА
Двадцять перше січня
Утворення речень з обставинами

Вправа 176.
írjátok le a mondatokat , húzzátok alá a határozókat. Minden mondat után zárójelben tüntessétek fel, hogy a megadott 5 csoportból  jelentése szerint melyikhez tartozik a határozó.
Вправа 177.
Bővítsétek ki a mondatokat helyhatározókkal a kérdések szerint. A mondatokat helyezzétek sorrendbe, hogy értelmes szövegett alkossanak.

# data[].attributes.body
УКРАЇНСЬКА ЛІТЕРАТУРА
Ігор Павлюк. "Дівчинка"
І. Коротко законспектуйте біографію І. Павлюка (с. 81).
ІІ. Прочитайте вірш "Дівчинка" с. 82. Подивіться відео.
Письмово дайте відповідь на питання: яка історія цього вірша (írásbeli válasz a kérdésre: mi a története ennek a versnek?

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Альбіна Дележа

# data[].attributes.attachment_link.title
Ігор Павлюк  Дівчинка

# data[].attributes.body
УКРАЇНСЬКА МОВА
Обставини місця і способу дії
Вправа 174. írjátok át a mondatokat és húzzátok alá a helyhatározókat.
Вправа 175.  Pótoljátok ki a közmondásokból hiányzó szavakat! Használjátok a súgót (довідка).

# data[].attributes.body
УКРАЇНСЬКА ЛІТЕРАТУРА
Анатолій Мойсієнко. "Жовтень жовті жолуді"

І. Коротко запиши біографію А. Мойсієнка. с. 80
2. Прочитай вірш "Жовтень жовті жолуді".
3. Дай письмову відповідь на питання 2-5 с. 81.

# data[].attributes.body
УКРАЇНСЬКА МОВА
Обставини. Тренувальні вправи

Вправа 171.  A mondatokból írjátok ki az időhatározókat.
Вправа 172. írjátok ki azokat a mondatokat, amelyekben mértékre és fokozatra utaló határozók vannak.

# data[].attributes.body
УКРАЇНСЬКА МОВА

# data[].attributes.body
ЛІТЕРАТУРА

# data[].attributes.headline
Четверте листопада

# data[].attributes.subject
Четверте листопада

# data[].attributes.body
Особливості узгодження  присудка зі складеним підметом
(Az állítmány és az összetett alany kapcsolata)
Вправа 121. Alkossatok mondatokat, hogy a megadott szavak alanyok legyenek. A mondatokban húzzátok alá az alanyt egy vonallal és kettővel az állítmányt.

# data[].attributes.headline
24 жовтня (мова)

# data[].attributes.subject
24 жовтня (мова)

# data[].attributes.body
Способи вираження підмета

Вправа 109. írjátok át a mondatokat, a pontok helyére  írjatok a zárójelben megadott szófajnak megfelelő alanyt.

# data[].attributes.headline
24 жовтня (література)

# data[].attributes.subject
24 жовтня (література)

# data[].attributes.body
Види й жанри лірики

Завдання: законспектувати види й жанри лірики на ст. 39. Készíts rövid jegyzetet a lírai műfajokról a 39.oldal alapján.

Громадянин - polgár, громадянський - polgári.
Пейзаж  - természetkép.
Особистий - személyes

# data[].attributes.body
Конспект з української мови:

# data[].attributes.body
Двоскладне речення

Двоскладним називаємо речення, у якому є і підмет, і присудок (kéttagúnak nevezzük a mondatot, amiben van alany és állítmány is)

Підмет означає предмет, про який йдеться в реченні і відповідає на питання хто? Що?
Присудок відповідає на питання що робить предмет? який він? ким він є?

Вправа 105.
Alkossatok mondatokat, ahol a felsorolt szókapcsolatok alanyok lesznek. Az alanyt és az állítmányt jelöljétek. A fordítást írjátok.

Домашня робота
Записати правила у зошит і виконати вправу 105. Фотографії надіслати до середи включно.

# data[].attributes.body
Тарас Шевченко. "Мені однаково..."

Пошукайте в підручнику (ст. 37) та прочитайте вірш Тараса Шевченка "Мені однаково...", яку Кобзар написав перебуваючи в казематі (börtönben).

Прочитайте переклад вірша угорською мовою.
Запишіть у зошити поезію українською та угорською мовами.

Домашня робота
Надіслати фотографії конспекта до четверга;
вивчити напам'ять вірш "Мені однаково...", зняти та надіслати відео до наступного вівторка.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ігор Опацький

# data[].attributes.attachment_link.title
Богдан Ступка - Мені однаково (Тарас Шевченко)

# data[].attributes.attachment_link.title
Шевченко-переклад

# data[].attributes.body
Конспект з української літератури

# data[].attributes.attachment_link.title
8-Ой три шляхи