# data[].attributes.headline
Læringsmakkere understøtter sprogliggørelsen af det lærte.

# data[].attributes.subject
Læringsmakkere understøtter sprogliggørelsen af det lærte.

# data[].attributes.body
Se video - the classroomeksperiment længere nede på siden....

# data[].attributes.body
Eleverne skal tale mere sammen 2 og 2, for at aktivitet sprogligheden

# data[].attributes.body
Aktiviteter skal præsenteret trinvist, brydes ned i enkeltdelene således at eleverne magter opgaven

# data[].attributes.body
Husk at formidle videre til kollegaerne hvor vigtig forforståelsen er!

# data[].attributes.headline
Idé: Visualisering og sprogliggørelse af viden

# data[].attributes.subject
Idé: Visualisering og sprogliggørelse af viden

# data[].attributes.body
Tænk - byg og visualisér - fortæl

# data[].attributes.body
Brug 3-trinsmodellen Før-under-efter til planlægning /tilrettelæggelse af hver lektion.

Sprogliggør/i talesæt strategier og hvad der skal foregå/ske i den enkelte lektion.

Forståelse er super vigtig at have fat i før man går videre til næste trin uner og efter.

Læringsmakker

Sproglig feedback til hinanden

Sange, remser

# data[].attributes.body
Sprog og tænkning hænger sammen

# data[].attributes.body
Fælles struktur fra time til time - kan bruges i alle fag

# data[].attributes.headline
Ordene udvikler billeder, billederne fastholder viden.

# data[].attributes.subject
Ordene udvikler billeder, billederne fastholder viden.

# data[].attributes.body
Kvaliteten af det nye, der skal læres afhænger af forforståelsen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Overfølsomhed i Alarmhjernen

Ubehagelige og farlige situationer kan gøre Hjernens 112 overfølsom. Det betyder, at næste gang, du er i en situation, der ligner "det farlige", så kan systemet overreagere og sætte hele kroppen i alarm, så du bliver bange, vred eller ked af det - måske helt uden grund. Og det kan blive svært at tænke sig om - du reagerer bare helt automatisk for at "overleve".

Fra naturens hånd er det selvfølgelig godt, at Alarmhjernen tager over, når der virkelig er fare på færde. Hvis man er i livsfare, er der ikke tid til at stå og veje for eller imod. Der skal reageres hurtigt med kamp eller flugt. Det er imidlertid ikke så smart, hvis Tænkehjernen "lukker ned", når der ikke er alvorlig fare på færde. Fx hvis "klappen går ned", eller man går i panik over noget, som faktisk ikke er spor farligt. Hvis Alarmhjernen er blevet overfølsom, kan alarmen provokeres bare ved, at man tænker på det ubehagelige. Det er ligesom at være om bord i et "tanketog", som kører alt for stærkt (se historien om TankeTog ).
Det eneste man lærer, når man er i alarm, er at være på vagt i lignende situationer. Man bliver ikke robust, men risikerer at blive mere sårbar. Det bliver tanker om ens egen psykiske og sociale overlevelse, som dominerer. Sårbarhed kan vise sig både som vrede, frygt, tristhed og indelukkethed.

Hvis man bliver overbeskyttet og ikke får nogen udfordringer, så tror Alarmhjernen, at alting er "farligt" - og så bliver man også sårbar.

Meget ubehagelige og farlige situationer (traumer, ulykker og overgreb) øger selvfølgelig risikoen for, at Alarmhjernen bliver overfølsom. Tilfældige "små-begivenheder", kan i uheldige tilfælde også skabe overfølsomhed i Alarmhjernen. De hyppigste årsager til ubalance i alarmsystemet er utryghed i hverdagen, f.eks. i familien, i skolen, på arbejdet - og stress, hvor hjernens hukommelse er så overbelastet, at man mister overblikket.

Det usynlige

Andre menneskers tanker er usynlige. Derfor misforstår vi sommetider et andet menneske og tænker, at han/hun ikke vil mig det godt - og det kan provokere Alarmhjernen. Hvis den anden også er i alarm, så har vi to "Blå Blink"-hjerner, som kæmper mod hinanden eller flygter fra hinanden.

Den robuste hjerne

Heldigvis kan hjernen trænes, så man bliver robust i stedet for sårbar. Når Tænkehjernen og Alarmhjernen får passende udfordringer - hverken for store eller for små, så kan Tænkehjernen kontrollere Alarmhjernen, så den ikke aktiveres uden grund. Dermed bliver man gradvist mere robust (læs mere: Robusthed og ros og Tanke-spillet).

Menneskedyret

Alarmhjernen har vi fælles med dyrene, mens Tænkehjernen er menneskets egen. Når mennesker bliver ophidsede og skændes, så bliver vi mere "dyreagtige", fordi der skrues op for Alarmhjernen og ned for Tænkehjernen. Det kan f.eks. ske, hvis man føler sig personligt ramt af en kritisk eller sårende bemærkning.

Det er nemt at opdage, om man er ved at falde i "alarm-fælden". Man er på vej derind, så snart man kan mærke alarmfølelserne - f.eks. vrede, irritation, sårethed, frygt, panik etc. Så kommer vi nemt til at reagere med "kamp eller flugt" - vi forsvarer os med ord (eller vold) eller vi flygter:

Går sin vej - eller går i gang med at lave noget andet for at slippe væk fra følelserne og situationen.

Siger ingenting - "gemmer sig".

Kommer med bortforklaringer - overfor andre eller overfor sig selv.

Bedøver sine følelser med f.eks. med mad, sukker, rusmidler.

Skader sig selv eller andre.

Når vi bliver "dyreagtige" er der virkelig brug for at passe på sig selv - for at slippe ud af alarm-fælden. Mange af de små øvelser her på ROBUSTHED.DK kan hjælpe - vel at mærke når de trænes, så det "sidder på rygmarven" den dag, hvor det er meget svært. Men bare et lille roligt og tålmodigt spørgsmål kan faktisk nogen gange hjælpe et menneske, som er i sine følelsers vold:

"Fortæl mig, hvad det er der sker indeni dig lige nu..."

Når man skal fortælle, hvad der sker indeni én selv, så bliver der nemlig med det samme tændt for Tænkehjernen... og så er man ligesom på vej ud af det dyreagtige.

Hvis et menneske er svært følelsesmæssigt påvirket, nytter "fornuftige argumenter" ofte ikke ret meget, fordi der er skruet ned for Tænkehjernens hukommelse. Det eneste, der nytter i den situation, er: ro, omsorg og beskyttelse - indtil der er så meget ro indeni, at der igen bliver tændt for Tænkehjernen.

Læs mere: Eksempler, hvor vi kan blive fanget af Alarmhjernen.
Læs også om Akut krise - beskyt Alarmhjernen og Sådan beroliges Alarmhjernen.

En rigtig god ide til børn

Forklar barnet om Alarmhjernen - og lad barnet tegne / bygge sin egen Alarmhjerne - som han/hun forestiller sig det er inde i sit hoved.

Snak om hvornår barnets Alarmhjerne går i gang - på godt og ondt - og stimuler barnet til selv at få ideer til, hvad der er godt at gøre, når alarmen går i gang.

Det giver barnet forståelse og handlemuligheder over en vigtig del af sit indre, nemlig Alarmhjernen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tænkehjernen og Alarmhjernen - Robusthed-forside

# data[].attributes.attachment_link.description
Overfølsomhed i Alarmhjernen Ubehagelige og farlige situationer kan gøre Hjernens 112 overfølsom. Det betyder, at næste gang, du er i en situation, der ligner "det farlige", så kan systemet overreagere og sætte hele kroppen i alarm, så du bliver bange, vred eller ked af det - måske helt uden grund.

# data[].attributes.body
At vi arbejder i teamet med  at skabe en rød tråd og et sprogligt "rum" til at sætte ord på det vi skal lære og det vi lærer.
At man arbejder med den samme struktur fra lektion til lektion.
Den arbejdende hukommelse kan trænes, men for at det virker og har transfer, skal det være for eleven med meningsfyldte aktiviteter.
Forklaringen omkring system 1 og system 2 kan bruges til at tydeliggøre overfor kolleger, hvordan elevens tænkning påvirkes (se Wahl's slides)

# data[].attributes.headline
Virum Skole - læsepolitik med fokus på arbejdshukommelse

# data[].attributes.subject
Virum Skole - læsepolitik med fokus på arbejdshukommelse

# data[].attributes.attachment_link.description
I skoleåret 2011/12 vil vi have fokus på både læse- og skriveudviklende undervisning i fagene. Nogle af omdrejningspunkterne vil være: - At de enkelte fag arbejder aktivt med sprog og ordforråd inden for forskellige emner og genrer. - At...

# data[].attributes.body
Torkel Klingberg

# data[].attributes.attachment_link.title
Få Den oversvømmede hjerne af Torkel Klingberg som bog på dansk

# data[].attributes.attachment_link.description
Få Den oversvømmede hjerne af Torkel Klingberg som bog på dansk - 9788750036456 - På SAXO.com har vi ufatteligt mange gode bøger at vælge imellem og til en god pris.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
SAXO's beskrivelse

"Hjernesmart pædagogik" omsætter på letforståelig vis hjerneforskning til praktisk pædagogik og undersøger, hvordan hjerneforskningen kan berige den pædagogiske erfaring og de eksisterende pædagogiske metoder.

Bogen giver en indføring i hjernens spilleregler for alle, der indgår i relationer med børn og unge i hverdagen. Samtidig præsenterer bogen også en række konkrete værktøjer, sange og lege til at stimulere børns læring, empati, indre ro og selvkontrol med, hvilket vil styrke deres hjerner. "Hjernesmart pædagogik" er bygget op som en rejse til fem 'destinationer' i hjernen med masser af eksempler og konkrete redskaber, som inspirerer læseren til at bygge bro til deres egne erfaringer og gå nye veje i samspillet med børn.

Bogen henvender sig til fagprofesssionelle i dagligt samspil med børn i alderen 3 til 16 år. Forældre og andre interesserede kan dog sagtens følge med.

Forlagets beskrivelse

Hvordan kan hjerneforskningen berige den pædagogiske erfaring og de metoder, som vi allerede har og bygger på? Og hvad kan vi med fordel vide om børns (og vores egne) hjerner, så vi kan gå lidt smartere til de hverdagssituationer, der nogle gange driller?
Disse spørgsmål bliver udforsket i Hjernesmart pædagogik, som på letforståelig vis omsætter hjerneforskning til praktisk pædagogik. Bogen giver en indføring i hjernens spilleregler for alle, der indgår i relationer med børn og unge i hverdagen, og den præsenterer samtidig en række konkrete værktøjer, sange og lege til at stimulere børns læring, empati, indre ro og selvkontrol og derved styrke deres hjerner.
Bogen er bygget op som en rejse til fem "destinationer" i hjernen med masser af eksempler og konkrete redskaber, som inspirerer læseren til at bygge bro til egne erfaringer og gå nye veje i samspillet med børn.
Bogen henvender sig til fagprofessionelle i dagligt samspil med børn i alderen 3 til 16 år. Forældre og andre interesserede kan også læse med.
På www.hjernesmart.dk finder du videoklip, sange og øvelser fra bogen - klar til brug i din pædagogiske praksis.

Bibliotekernes beskrivelse

Om hvordan hjerneforskningen kan berige praktisk pædagogik. Bogen giver en indføring i hjernens spilleregler for alle, der indgår i relationer med børn og unge i hverdagen, og den præsenterer samtidig en række konkrete værktøjer, sange og lege til at stimulere børns læring, empati, indre ro og selvkontrol og derved styrke deres hjerne.

Kundernes boganmeldelser af Hjernesmart pædagogik

Anmeld bogen og vær med i konkurrencen om gavekort - læs mere her.

5 ud af 5 mulige stjerner, baseret på 11 anmeldelser.

Efter det vendepunkt, som jeg oplevede ved at læse "Hjernesmarte børn" var "Hjernesmart pædagogik" et "must have". Bogen bygger fornemt ovenpå den viden jeg fik ved at læse "Hjernesmarte børn" og er en meget anvendelig værktøjsbog. Bogen kan bruges som hverdagsmanual til hensigtsmæssig brug af hjernen og er et rigtig godt bud på at bringe nyeste hjerneviden i anvendelse.
"Hjernesmart pædagogik" giver basis for at forstå de komplekse arbejdsprocesser, som hele tiden finder sted i hjernen og giver mulighed for, at analysere hvordan man kan forstå adfærd og komme videre i udfordrende situationer. Bogen er bygget op på en nysgerrig måde, hvor man som læser bliver ført rundt på en rejse gennem hjernens forskellige områder og bliver klædt på med viden om deres forskellige funktioner. Man får eksempelvis redskaber til at skrue ned for aktivitet i nogle hjerneområder, samtidig med at man skruer op for aktivitet i andre centre af hjernen. Hermed kan man reducere stress og optimere ro, overblik og refleksion.
For mig som forældre til et barn med autisme og kravsafvisning har jeg også været optaget af manualen til et andet sprogbrug. I kommunikation hvor negationer eller direkte anvisninger ofte virker stik imod hensigten, har jeg brug for at få noget andet at sætte i stedet og her er hen-imod-vendinger et godt bud.  Jeg er meget glad for alle eksemplerne, da det kan være udfordrende at lære "hen-imodsk".
Bogen er i min optik anvendelig ethvert sted hvor mennesker mødes og kommunikerer og har et meget bredt anvendelsesområde såvel i hjemmet, skolen, institutioner og på arbejdspladser.

Jonna Henriette Grønnebæk V
16-11-2017 (Bog, paperback)

Jeg kan varmt anbefale disse bøger, jeg er Skolepædagog i en 2. Klasse der sjældent er stille 10 min af gangen, men når vi arbejder med Hjernesmart pædagogik er der stille i 45 min!
Det er SÅ fedt at opleve deres interesse i Amygdala, hipocampus (som de omdøbte til bibliocampus??) frontallappern, fremtidståge osv...
 Inspireret af bøgerne har vi bla indført nogle "Ding-ding-ding-kort" til de børn der har så svært ved at være i, - og forstå deres vrede, så de kan trække kortet overfor de voksne, der så ved hvordan barnet har det og kan give barnet den respekt det har brug for i øjeblikket, og så udreder vi når barnet er klar - og ikke når den voksne er det! Og de virker.
Arbejdet med bogens tilgang til pædagogik breder sig med lynets hast på min skole, for det er brugbart, forståeligt og ikke mindst giver det så meget mening. Tak for det.
Vi abonnerer også på "Pixi-udgaverne" så børnene selv får mulighed for at læse , og forstå dem selv og det de er i.

Tusind tak fordi du skrev Hjernesmart-bøgerne! Bøgerne har hjulpet utroligt meget på min søns velbefindende i skolen. Min søn (yngste af tre børn) er lige blevet 7 år. Han startede skole for 2 år siden, med daglige svære hændelser. Han lavede selvskade på sig selv, fx rykkede sig i håret eller ørerne, eller bankede hovedet i væggen, når han blev vred. Han blev fulgt af PPR. Der var mange møder med alle lærere. Han fik ikke en diagnose af specialpædagogen, men betegnelsen "asynkront udviklet": Aldersmæssigt foran med hensyn til det boglige; aldersmæssigt bagud med hensyn til det sociale. At få kendskab til amygdala og kunne bruge farverne på Amygdala-uret gik rent hjem hos ham. Vi har brugt det sammen til at opklare, hvad der går forud for, at han bliver så vred i skolen og til at finde løsninger på, hvordan han kan hjælpe sig selv. Det, jeg særligt tager med mig som mor, er, at det ikke den lille dråbe, som får bægeret til at flyde over, der skal fokus på. Det er det samlede, hele forløb. Mønstrene. Amygdala-urets farver har hjulpet ham og os til at opdage mønstre, som ellers har været uerkendte, og som han selvfølgelig har haft rigtig svært ved at sætte ord på. Jeg er så glad for at kunne skrive det: Min søn har nu lært at begå sig blandt kammerater og lærere. Han har næsten altid kun "grønne" dage nu. Det er så dejligt!! Tak igen. Dine bøger er SÅ kloge, jeg er fuld af beundring. Den form for formidling er super vigtig, så dejligt at nogen kan det! Der er alt for langt mellem forskernes videnskab og ned-på-jorden brugbare konkrete råd til almindelige mennesker.

Log ind for at skrive en anmeldelse.

Se andre bøger, der handler om:

Bogens kategori:

# data[].attributes.attachment_link.description
SAXO's beskrivelse "Hjernesmart pædagogik" omsætter på letforståelig vis hjerneforskning til praktisk pædagogik og undersøger, hvordan hjerneforskningen kan berige den pædagogiske erfaring og de eksisterende pædagogiske metoder. Bogen giver en indføring i hjernens spilleregler for alle, der indgår i relationer med børn og unge i hverdagen.

# data[].attributes.headline
Skolens fokus på tre læringsforudsætninger v. Helle Overballe Mogensen

# data[].attributes.subject
Skolens fokus på tre læringsforudsætninger v. Helle Overballe Mogensen

# data[].attributes.attachment_link.title
Skolens fokus på tre læringsforudsætninger - kognitiv trivsel

# data[].attributes.headline
Ny forskningskortlægning fra UVM vedr. Elever med svage kompetencer i sprog og læseforståelse.

# data[].attributes.subject
Ny forskningskortlægning fra UVM vedr. Elever med svage kompetencer i sprog og læseforståelse.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ny forskningskortlægning: Klar sammenhæng mellem sprog og læringsudfordringer

# data[].attributes.attachment_link.description
Op til 15 procent af eleverne i grundskolen har så svage sproglige kompetencer, at det har negative konsekvenser for deres udbytte af undervisningen. Det fremgår af en ny kortlægning, der samler eksisterende viden på området. Her konkluderes det desuden, at mangler i elevens sproglige kompetencer kan være skyld i andre læringsudfordringer.

# data[].attributes.headline
Arbejdshukommelse og dysleksi - hvordan hænger det sammen? v. Line Leth Jørgensen

# data[].attributes.subject
Arbejdshukommelse og dysleksi - hvordan hænger det sammen? v. Line Leth Jørgensen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I forhold til både elever, forældre og kolleger bruger jeg ofte arbejdshukommelsen som en teoretisk forklaring på de symptomer, elever med dysleksi oplever i mødet med læsning og skrivning.

Det er ikke noget nyt, at vi taler om nedsat eller belastet arbejdshukommelse i forbindelse med dysleksi.

Men jeg oplever sjældent, at sammenhængen beskrives og forklares, så det bliver klart, hvordan denne sammenhæng mellem dysleksi og arbejdshukommelse egentlig kan forstås/formidles.

Jeg har derfor udviklet min egen forklaring, som jeg her vil forsøge at formidle videre.

En dyslektisk arbejdshukommelse

En typisk elev med dysleksi har en ineffektiv fonologisk bearbejdning under såvel læsning som skrivning. Det kræver fx meget energi og kapacitet at fastholde enkeltlydene i ordet, mens ordet læses eller staves.

Desuden kan der være udfordringer med at den visuelle bearbejdning - hvilket bl.a. betyder, at ordenes udseende ikke sidder fast.

Ud over disse vanskeligheder oplever jeg ofte en række andre symptomer hos elever med dysleksi, fx vanskeligheder med at huske ting de allerede har lært, at skelne mellem væsentligt og uvæsentligt i en tekst, at strukturere deres tekster, og at opdage om de har forstået indholdet en tekst.

Når jeg sammenholder disse symptomer med min viden om arbejdshukommelse, giver det utrolig god mening, hvilket også underbygges af, at det giver god mening for både lærerkolleger, forældre og elever, når jeg introducerer dem til denne teori.

Så nu vil jeg forsøge at kaste mig ud i en forenklet forklaring af de komponenter, som tilsammen kaldes arbejdshukommelsen.

Det hele foregår i det skjulte inde i hjernen, og selv om ikke alle forskere er enige om, hvor mange af de komponenter, jeg om lidt beskriver, der går under betegnelsen arbejdshukommelse, så er der er bred international enighed om, at komponenterne findes, og at deres samlede kapacitet er begrænset.

Arbejdshukommelsen består af en række såkaldte buffere, der fungerer som en form for grænseflade og bearbejdningsområde mellem det ydre miljø og langtidshukommelsen.

Desuden indeholder arbejdshukommelsen en kontrolkomponent, som bl.a. styrer og overvåger de processer, der foregår i bufferne.

En af disse buffere er den fonologiske sløjfe .

Her fastholdes og bearbejdes ordenes lyddele. Dette er afgørende i læse- og staveprocessen, og det er grundlæggende dette, elever med dysleksi har svært ved. Dysleksi er jo netop en specifik funktionsnedsættelse i de fonologiske processer.

En anden buffer er den visuo-spatiale skitseblok .

Her fastholdes og bearbejdes visuelt og rumligt input. I forhold til læsning og skrivning, har det blandt andet at gøre med ordenes udseende og med rumlig orientering på en side. Min erfaring siger mig, at elever med dysleksi også kan være udfordrede her. En erfaring som underbygges af en del forskning.

Den sidste buffer jeg vil nævne er den episodiske buffer .

Her sammenholdes input fra den fonologiske sløjfe, den visuo-spatiale skitseblok og fra langtidshukommelsen - dvs. fx ordenes lyd, deres udseende, og den viden man i forvejen har om fx deres betydning. Når disse informationer samles under læsning, skabes der mulighed for at ny viden kan opstå og blive lagret i langtidshukommelsen.

Ud over de tre buffere består arbejdshukommelsen af eksekutivkomponenten .

Dette er arbejdshukommelsens kontrolcenter, og her kontrolleres buffernes processer.

Her kontrolleres fx rækkefølger af bogstaver under stavning, her fokuseres opmærksomheden, og her overvåges og bearbejdes ikke-automatiserede skriftsprogsaktiviteter som læseforståelse og skriftlig fremstilling. Eksekutivkomponenten har bl.a. indflydelse på evnen til at fokusere og udvælge i forhold til både læsning og skrivning.

Desuden er det via eksekutivkomponenten, at buffernes aktiviteter styres og fokuseres, og at input fra langtidshukommelsen udvælges.

Samlet kan man sige, at det er arbejdshukommelsen, der er på arbejde ved bearbejdningen af alle de tekster, som enten skal læses og forstås, eller som skal skrives.

Men arbejdshukommelsen har altid en begrænset kapacitet, så hvis én eller flere processer er ineffektive og kræver ekstra opmærksomhed, vil det tage store dele af den samlede arbejdshukommelseskapacitet, og derfor vil der være mindre kapacitet til de øvrige processer. Derfor vil en elev med dysleksi, hvor den fonologiske sløjfe er ineffektiv og overbelastet kunne være udfordret inden for alle arbejdshukommelsens komponenter.

Når jeg tænker på mange af de elever med dysleksi, jeg gennem årene har arbejdet med, så giver dette utrolig god mening.

For stort set alle ting, jeg oplever, at de har svært ved, kan forklares ud fra denne teori om arbejdshukommelsens komponenter, dens begrænsede kapacitet og dens sammenhæng med langtidshukommelsen. Fx vanskeligheder med:

- at lagre ny viden præcist i langtidshukommelsen,

- at hente eksisterende viden nemt og præcist, hvilket fx kan give problemer med ordmobilisering

- at fokusere og udvælge vigtig information under læsning,

- at fokusere og udvælge passende struktur og indhold under skrivning,

- at overvåge forståelsen under læsning.

Og dermed bliver det også lettere at forstå og planlægge, hvilken type støtte og stilladsering, eleverne har brug for - og hvorfor.

Naturligvis har eleverne brug for LST til oplæsning og stavehjælp, for at kunne læse og stave forholdsvist hurtigt og korrekt.

Men de har også brug for det, fordi LST aflaster den fonologiske sløjfe i arbejdshukommelsen, så processerne her ikke tager så meget kapacitet, at der fx ikke er plads til alle de ovennævnte processer med lagring, fokusering, forståelse og overvågning.

Og ud fra denne forståelse af arbejdshukommelsen giver det også rigtig god mening, hvorfor elever med dysleksi i særlig grad har brug for struktur i undervisningen, læseguides og skriveskabeloner.

Det er alt sammen elementer, som kan aflaste en belastet arbejdshukommelse, så der skabes bedre mulighed for alderssvarende læring.

Og så gælder arbejdshukommelsesteorien jo ikke kun i forhold til elever med dysleksi.

For elever med fx dyskalkuli/specifikke matematikvanskeligheder eller med eksekutive vanskeligheder er det blot andre funktioner i arbejdshukommelsen, der er er ineffektive og belastede, og som derfor mindsker den tilgængelige kapacitet inden for de øvrige områder.

Og hvad med stress og generel overbelastning?

__________________________________

Og husk, at hvis du kan lide, hvad du læser, og hvis du har lidt småpenge i overskud, så kunne du måske overveje at oprette en donation til Dysleksi og inklusion på 10er.dk. .

Selv en lille donation kan gøre en stor forskel.

# data[].attributes.attachment_link.title
Arbejdshukommelse og dysleksi - hvordan hænger det sammen? | Dysleksi og inklusion - Forside

# data[].attributes.attachment_link.description
I forhold til både elever, forældre og kolleger bruger jeg ofte arbejdshukommelsen som en teoretisk forklaring på de symptomer, elever med dysleksi oplever i mødet med læsning og skrivning. Det er ikke noget nyt, at vi taler om nedsat eller belastet arbejdshukommelse i forbindelse med dysleksi.

# data[].attributes.headline
Kan man træne arbejdshukommelsen? v. Anette Prehn

# data[].attributes.subject
Kan man træne arbejdshukommelsen? v. Anette Prehn

# data[].attributes.headline
Lærervejledning til lærebogssystemer. Mange gode eksempler på aktiviteter ift. arbejdshukommelse f.eks. Kims leg....

# data[].attributes.subject
Lærervejledning til lærebogssystemer. Mange gode eksempler på aktiviteter ift. arbejdshukommelse f.eks. Kims leg....

# data[].attributes.headline
Dialogiske fællesskaber v. Marie Neergaard. Hvordan får vi flere elever i tale?

# data[].attributes.subject
Dialogiske fællesskaber v. Marie Neergaard. Hvordan får vi flere elever i tale?

# data[].attributes.body
- Vigtigt at lade eleverne forklare hinanden, hvad der skal ske i kommende - undervisningsituation (starten af lektionen) - støtte elverne i pre framing
- italesætte hvad der er sket i undervisningen i slutningen  af lektionen - elev til elev
- Skema med selvreflektion kan bruges både individuelt og i vejledning.
- Korlæsning er godt

# data[].attributes.headline
Fokus på, at børn skal være sproglige aktive- bruge sproget.

# data[].attributes.subject
Fokus på, at børn skal være sproglige aktive- bruge sproget.

# data[].attributes.body
Samme læringsstrategi i alle fag.
Eleverne skal selv italesætte målet for undervisningen.
Vigtigt, at der er en fælles reflektion i børnehøjde  som en afslutning på en time.
Den gode lektie er at fortælle hjemme, hvad jeg har lavet i skolen udfra et konkret eksempel er bedre.

# data[].attributes.body
Hvor vigtigt det er med før, under og efter aktiviteter. Vi har måske en tendens til at glemme efter, det vil vi være mere opmærksomme på.
Vigtigt med plads til sproglige aktiviteter og spørgsmål.
Aktiviteterne skal give  mening.
Brug væggen, som den tredje lærer.

# data[].attributes.headline
Skab en rød tråd i undervisningen, således at eleverne oplever sammenhæng fra lektion til lektion.

# data[].attributes.subject
Skab en rød tråd i undervisningen, således at eleverne oplever sammenhæng fra lektion til lektion.

# data[].attributes.body
The Classroom Experiment - første 5 min.