# data[].attributes.body
Aka the hypebeast. I love to feel power through my clothes!!!

# data[].attributes.body
Saker som vi attraheras av i olika former.

# data[].attributes.body
negativ och positiv betingning

# data[].attributes.body
Det är ett psykologiskt perspektiv som gäller studiet av det yttre beteendet där miljön och inte arvet sätts i fokus

# data[].attributes.body
är när sinnen lurar hjärnan. En optisk illusion t.ex. vi tycker att målningen följer oss med blicken. Men det är bara att förhållanden hur tavlan är gjorde skickar fel signaler till våra sinnen som lurar hjärnan.

# data[].attributes.body
Aversiv – direkt bestraffning.

# data[].attributes.headline
Beskriver hur människans beteende påverkas av olika miljöer och olika intryck. Både naturliga samt sådana som vi skapat själva. Styrs av förstärkningar och betingning. Teorierna skildras från varandra men båda är överens med att det är miljöerna 

# data[].attributes.subject
Beskriver hur människans beteende påverkas av olika miljöer och olika intryck. Både naturliga samt sådana som vi skapat själva. Styrs av förstärkningar och betingning. Teorierna skildras från varandra men båda är överens med att det är miljöerna 

# data[].attributes.headline
Behaviorism är en vetenskaplig psykologisk inriktning med fokus på beteende och inlärning. En variant lanserades av John Watson år 1913.

# data[].attributes.subject
Behaviorism är en vetenskaplig psykologisk inriktning med fokus på beteende och inlärning. En variant lanserades av John Watson år 1913.

# data[].attributes.body
Hejzan allihopa

# data[].attributes.headline
Det är ett psykologiskt perspektiv som gäller studiet av det yttre beteendet där miljön och inte arvet sätts i fokus. 

# data[].attributes.subject
Det är ett psykologiskt perspektiv som gäller studiet av det yttre beteendet där miljön och inte arvet sätts i fokus. 

# data[].attributes.body
aversiv (bestraffning), positiv, negativ förstärkning

# data[].attributes.body
Klassisk betingning
det är hur man lär sig att vara rädd för något eller gilla någonting som t.ex. om jag råkar bli stungen av en geting när jag var liten och då fick jag ont och smärtan gjorde då att jag blev rädd och det här kan då göra att jag  blir rädd för allt som flyger eftersom getingen flög och jag kopplar allt som flyger till den smärtan jag fick. det här kan man arbeta bort genom att arbeta med psykolog där man först kanske börjar prata om det och sedan kolla bilder på dem och till sist kanske låta dem landa på sin hand. så arbetar man för att bli av med en rädsla.

# data[].attributes.body
en beteende teori som styrs av förstärkningar så som belöning och bestraffning.

# data[].attributes.headline
hur människan beter sig i olika situationer 

# data[].attributes.subject
hur människan beter sig i olika situationer 

# data[].attributes.body
klassisk betingning: reflexmässigt, lär in oss någonting.
stimuli och stimulus
inlärda reflexer
aversiv, belöning betingning
positiv/negativ förstärkning.
går att öva bort ett stimuli
instrumentell betingning:

# data[].attributes.body
Beskriver hur människans beteende påverkas av olika miljöer och olika intryck. Både naturliga samt sådana som vi skapat själva. Styrs av förstärkningar och betingning. Teorierna skildras från varandra men båda är överens med att det är miljöerna runt omkring oss som formar hur vi kommer reagera vid händelser, bete oss, uppföra oss, behandla varandra och oss själva. vi kan styra hurdana vi ska bli som människor om vi är lärda i hur allt fungerar i vårat beteende och hur vi fungerar som människor. Allt går att påverka och vi ärver inte beteendet från något eller någon. Vi må växa upp med det men då är det vår miljö som format oss till vad vi blir. Förklarar hur olika former av belöningar och bestraffningar kan ändra vårt undermedvetna beteende på hur vi ska uppföra oss. Att i vissa åldrar är hjärnan utvecklas i olika stadier som ger oss nya egenskaper. Innefattar saker som betingade stimulie och neutrala stimulie. Att de betingade stimulina är saker vi fört med oss genom evolution och neutrala är alldagliga saker som föremål känsla eller liknande. En känsla av rädsla kommer upp när ett hjärnan uppfattar fara, vad fara innebär skiftar från person till person. Ta flygplan som exempel. En unge som växt upp där familjen pratat hemskt om flygplan hela ungens liv så kommer den ha en irrationel rädsla för flygplan. Medan någon som aldrig hört talas om flygplan kan förbluffas att det är möjligt att flyga som fåglar

# data[].attributes.body
fokus på beteende och inlärning