# data[].attributes.headline
L' Alt Empordà és de les sis comarques catalanes amb un nivell de renda inferior al 80% de la mitjana

# data[].attributes.subject
L' Alt Empordà és de les sis comarques catalanes amb un nivell de renda inferior al 80% de la mitjana

# data[].attributes.body
Aixa Laari

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Cada vegada és més clar que existeix una Girona de costa i una Girona d'interior. Com a mínim, en matèria de renda per habitant. Les tres comarques del litoral gironí ( Alt i Baix Empordà i Selva) són les tres comarques gironines amb una renda familiar disponible bruta més baixa, mentre que el Ripollès i la Garrotxa són les que la tenen més alta. El municipi gironí amb la renda disponible més alta és la capital, Girona, seguit de Ripoll i Olot, mentre que Lloret de Mar, Castelló d'Empúries i Salt són les que la tenen més baixa. Per la seva banda, la Cerdanya és la comarca de tot Catalunya que més ha incrementat la seva renda per habitant (un 3%), segons les dades publicades per l'Institut d'Estadística de Catalunya (Idescat), que fan referència a l'any 2016.

En el conjunt de Catalunya, el Barcelonès, el Baix Llobregat i el Vallès Occidental continuen essent les comarques amb la renda per habitant més elevada, i són les úniques que se situen per sobre de la mitjana catalana, que es troba en 17.000 euros. En canvi, l'Alt i el Baix Empordà estan entre les sis comarques catalanaes que tenen un nivell de renda inferior al 80% de la mitjana catalana: en el cas de l'Alt Empordà, són 13.100 euros, mentre que en el del baix, se situa en 13.600 euros, una xifra compartida amb la Selva.

En canvi, el Ripollès, amb 16.000 euros, i la Garrotxa, amb 16.300, són les comarques gironines que compten amb una renda més elevada. Tot i això, també és remarcable el fet que el Ripollès és la segona comarca de Catalunya amb més ingressos procedents de les prestacions socials (26,7%),. En canvi, la Cerdanya, amb un 15,1%, és una de les que menys.

Pel que fa als municipis, l'Idescat té en compte les localitats amb més de 5.000 habitants i les capitals de comarques. En aquest cas, Lloret de Mar, amb 10.900 euros, és la localitat gironina amb menys renda per habitant, seguida de Castelló d'Empúries (11.1000) i Salt (11.500). Totes tres es troben en el grup de deu municipis catalans que tenen rendes inferiors al 70% de la mitjana catalana. En aquest sentit, destaca el fet que, excepte Salt, la resta de localitats que es troben a la "cua" de la renda per habitant també pertanyen a la costa, com ara Roses (11.900 euros), l'Escala (12.000 euros), Castell-Platja d'Aro (12.100 euros), Palamós (12.200 euros) i Palafrugell (12.200).

En canvi, la ciutat de Girona, amb 17.000 euros, encapçala el rànking, seguit de Ripoll (16.100 euros) i Olot (15.900 euros) i Banyoles (15.800 euros).

# data[].attributes.attachment_link.title
L'Alt Empordà és de les sis comarques catalanes amb un nivell de renda inferior al 80% de la mitjana

# data[].attributes.attachment_link.description
Cada vegada és més clar que existeix una Girona de costa i una Girona d'interior. Com a mínim, en matèria de renda per habitant. Les tres comarques del litoral gironí ( Alt i Baix Empordà i Selva) són les tres comarques gironines amb una renda familiar disponible bruta més baixa, mentre que el Ripollès i la Garrotxa són les que la tenen més alta.

# data[].attributes.headline
L' Empordà té una dotació comercial superior a la mitjana

# data[].attributes.subject
L' Empordà té una dotació comercial superior a la mitjana

# data[].attributes.body
Lourdes

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
El pes del comerç a la comarca de l'Alt Empordà en general, i en concret a Figueres i a les principals poblacions que l'envolten, és desigual i, des de fa uns mesos, fàcilment sospesable gràcies al pla d'acció i desenvolupament comercial, un estudi encarregat l'any 2016, gràcies a una convocatòria de subvencions de l'any anterior, i que ha vist la llum a principis d'aquest any. Es tracta d'una diagnosi, acompanyada d'una anàlisi que remarca les febleses i les potencialitats i d'unes recomanacions diferents segons la població analitzada. A més de Figueres, inclou municipis com ara Llançà, Roses, l'Escala, Castelló d'Empúries, la Jonquera i Vilafant, a banda de disset municipis inclosos en el Consorci Salines-Bassegoda.

Al conjunt de l'Alt Empordà, hi ha una oferta de 2.626 establiments comercials, segons el cens d'establiments comercials elaborat pel Consorci de Comerç, Artesania i Moda. La superfície de venda dels establiments comercials de la comarca és de 439.763 m², dada que suposa 3.139 m²/1.000 habitants. La Jonquera és el municipi de Catalunya amb més dotació comercial (80,78 m²/1.000 habitants. Els municipis turístics com Castelló d'Empúries, l'Escala, Llançà, Roses, Figueres i Maçanet de Cabrenys presenten una densitat comercial elevada, molt superior a la mitjana catalana. Vilafant té una densitat baixa (5,12 establiments per cada 1.000 habitants) a causa de la proximitat amb Figueres.

Globalment, arreu de la comarca, es detecten múltiples debilitats. L'estacionalitat de la demanda provoca èpoques de baix nivell de vendes i de reducció de benefici; el fet que la renda familiar disponible bruta sigui inferior a la mitjana fa que els clients de la comarca puguin dedicar menys diners a la compra, i la percepció de preus cars provoca que les compres es derivin cap a altres formats o que es facin en altres destinacions. Així mateix, es detecta poca modernització en alguns comerços, lloguers alts en els principals eixos comercials, falta de senyalització comercial, poca transformació digital en molts comerços, poc interès per la formació per part dels comerciants, falta de promoció comercial i turística conjunta i un ambient de pessimisme en el col·lectiu de comerciants que frena les inversions i genera pèrdua de competitivitat.

En la diagnosi es detecten també molts punts forts del comerç a l'Alt Empordà, que són els que el diferencien respecte al comerç d'altres comarques. En l'àrea que abasta l'estudi, l'oferta comercial és completa, de manera que els residents i turistes poden comprar de tot a l'Alt Empordà. La dotació comercial (20,09 establiments per cada 1.000 habitants) és molt superior a la mitjana catalana, i això fa que el seu comerç sigui atractiu més enllà dels residents. Entre l'oferta de l'Alt Empordà, hi ha 94 establiments dels 50 primers grups de distribució, cosa que evita l'evasió de compra dels residents a altres destinacions. Es llegeix com un valor que els municipis més grans tinguin la consideració de municipis turístics, la qual cosa permet l'obertura en dies festius i eixamplar la potencialitat per captar tant client català com francès. Disposar d'associacions de comerciants millora la predisposició a desenvolupar plans de dinamització comercial. Hi ha també detectada en la diagnosi la capacitat d'atraure el client francès, i es remarca com un element positiu el valor afegit que suposa disposar de producte local en la majoria de municipis. Es valora també l'oportunitat de fidelització de la clientela, atès que els visitants repeteixen les seves visites a la comarca. També és observat com una fortalesa el fet que els visitants tenen les compres com una activitat secundària, perquè això vol dir que hi ha potencialitat de creixement.

L'estudi, efectuat per l'empresa Hidra, ha tingut un cost de 32.000 euros i s'hi subratllen algunes de les oportunitats que genera la situació actual. Per exemple, el fet que els recursos patrimonials estiguin infraexplotats obre la porta a atraure nous visitants. Es veu com una oportunitat el fet d'estar adherit al projecte Itinerànnia, perquè podria tenir l'efecte que nous visitants acabessin esdevenint clients. S'assenyala també que la creació de sinergies turisme-comerç millora i allarga l'estada dels visitants.

# data[].attributes.attachment_link.title
L'Alt Empordà té una dotació comercial superior a la mitjana

# data[].attributes.attachment_link.description
El pes del comerç a la comarca de l'Alt Empordà en general, i en concret a Figueres i a les principals poblacions que l'envolten, és desigual i, des de fa uns mesos, fàcilment sospesable gràcies al pla d'acció i desenvolupament comercial, un estudi encarregat l'any 2016, gràcies a una convocatòria de subvencions de l'any anterior, i que ha vist la llum a principis d'aquest any.

# data[].attributes.headline
Idees per potenciar el comerç a l'Alt Empordà

# data[].attributes.subject
Idees per potenciar el comerç a l'Alt Empordà

# data[].attributes.headline
Les franquícies es pirren per un local buit a Figueres

# data[].attributes.subject
Les franquícies es pirren per un local buit a Figueres

# data[].attributes.body
Lourdes

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Als quatre carrers del centre de Figueres on hi ha més trànsit de compradors és pràcticament impossible trobar un local buit per obrir-hi una nova franquícia. I és que per les principals marques estan més interessades en obrir un establiment a la capital de l'Alt Empordà que a moltes altres ciutats que són capital de província.

Segons la consultora T4 Franquícias, Figueres és especialment atractiva per aquests negocis per la gran afluència de públic de la seva zona d'influència, per la proximitat amb França i per les milers de persones que arriben a la ciutat per visitar el Teatre Museu Dalí.

Escucha José Aragonés, soci director de la consultora T4 en Play SER

A Girona ciutat, els carrers Joan Maragall i el Carrer Migdia, són els més buscats per la franquícies i a Platja d'Aro el carrer principal és considerat la perla de la Costa Brava pels empresaris del sector.

La inversió inicial per obrir una franquícia varia molt en funció del negoci. Obrir un botiga pot costar uns 60.000 euros, i un restaurant fins a 1 milió.

# data[].attributes.attachment_link.title
Les franquícies es pirren per un local buit a Figueres

# data[].attributes.attachment_link.description
Figueres és una de les ciutats més atractives de l'Estat per muntar-hi una franquícia. Ho diu un informe d'una important consultora del sector que també destaca Girona i Platja d'Aro entre els municipis amb les zones comercials més actives. A Figueres, fins i tot, les principals marques catalanes i espanyoles tenen problemes per trobar bons locals perquè estan tots plens.

# data[].attributes.body
Fàtima Echouimek

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aquest dimecres, 22 de març, s'ha presentat el primer Cens d'Establiments Comercials de Catalunya, elaborat per la Direcció General de Comerç de la Generalitat, en col·laboració amb el Consell General de Cambres de Catalunya. Aquesta eina estadística, fins ara inèdita, permet disposar d'informació actualitzada de l'activitat comercial arreu del territori, a partir de les xifres estadístiques relatives a les empreses comercials, als seus establiments i a l'activitat que hi desenvolupen.

Segons ha explicat la directora general de Comerç, Muntsa Vilalta, "l'objectiu és tenir una bona eina per fer una radiografia de com està l'oferta comercial a Catalunya, des de dades globals com nombre d'establiments, tipologia de les empreses, les activitats, fins al detall propi de cada ciutat o poble o fins i tot per carrer".

Vilalta ha afegit que "el Cens té utilitat per a les administracions públiques. D'una banda, per a la Generalitat, per tenir retorn de les polítiques públiques, però també té molta utilitat per als ajuntaments i els seus plans estratègics, i per a les entitats i associacions que poden veure geolocalizats els seus establiments, com són i com evolucionen. Per tant, és una eina molt útil per als diferents agents del sector".

Els Cens d'Establiments Comercials de Catalunya permet disposar de dades com el nombre total d'establiments, la densitat comercial (en nombre d'establiments per cada 1.000 hab., i en m2 per cada 1.000 hab.), o la distribució de l'oferta comercial per sectors d'activitat.

D'altra banda, aquest Cens retorna dades amb un elevat grau de detall de la distribució del comerç, ja que no només conté la informació agregada de tot Catalunya, sinó que permet desglossar dels indicadors fins a nivell municipal, i per fins i tot a nivell de barri, retornant una "radiografia" molt acurada territorialment del context comercial.

La directora general de Comerç ha volgut valorar una de les principals conclusions extretes del Cens, que indica que el 92% dels comerços estan situats dins de trama urbana. A aquest respecte, Vilalta ha assenyalat que "és una bona notícia que indica que les polítiques publiques han funcionat, ja que la immensa majoria dels establiments comercials estan dins de les trames urbanes. I això vol dir que estem treballant en la línia que volem, en la línia de les ciutats compactes i cohesionades que volem".

Girona és la ciutat catalana de més de 75.000 habitants amb major densitat comercial

Segons el Cens, actualment a Catalunya hi ha 86.418 empreses comercials i 101.319 establiments, amb una densitat comercial mitjana de 13,47 establiments/1.000 hab. Tot i que en xifres absolutes la ciutat de Barcelona aglutina la major part dels establiments (26.144), és Girona el municipi gran (x>75.000 habitants) amb un major nombre de comerços per cada 1.000 hab. (16,67) de tot Catalunya.

El Cens també revela que els municipis catalans (exclosos els de menys de 1.000 habitants) amb major densitat comercial són la Jonquera (80,78 est./1.000 hab.), Bossòst (50,76 est./1.000 hab.), Sort (/35,76 est./1.000 hab.), Camprodon (35,12 est./1.000 hab.) i Castell-Platja d'Aro (32,18 est./1.000 hab.).

11.346 comerços a les comarques gironines i una densitat comercial mitjana de 15,40 comerços/1.000 habitants

Al conjunt de la demarcació de Girona hi ha 11.346 establiments comercials, amb una densitat mitjana de 15,4 comerços/1.000 habitants, una ratio per sobre de la mitjana catalana, de 13,47 establiments comercials per cada 1.000 habitants. Analitzat per comarques, l'Alt Empordà aglutina la major quantitat de comerços (2.626) amb una densitat de 18,84 establiments/1.000 habitants. Per contra, la comarca del Pla de l'Estany és la que enregistra menys comerços (364) i també una menor densitat comercial (11,53 est./1.000 habitants), per sota de la mitjana de Catalunya.

Oferta comercial per tipus d'activitat a Catalunya

Així mateix, el Cens permet desglossar l'oferta comercial per sectors d'activitats: el 34% dels comerços catalans són de quotidià alimentari, seguit dels establiments dedicats a l'equipament de la persona (18,26%), i dels comerços d'equipament de llar (el 16,92% del total).

Analitzant el teixit comercial per origen de les empreses (en municipis de més de 50.000 habitants), els municipis amb major oferta de grans empreses són Castelldefels (8,7%), El Prat de Llobregat (7,4%), i Tarragona /7,1%). Per contra, les ciutats catalanes amb més oferta autòctona (d'empreses del mateix municipi) són Lleida (77,0%), Terrassa (75,3%), i Barcelona (74,9%). Així mateix, hi ha 152 municipis on el 100% de l'oferta correspon a empreses locals.

D'altra banda, el Cens retorna dades de la distribució de l'oferta comercial en relació amb els nuclis urbans amb una fiabilitat del 100%, ja que la totalitat els comerços catalans estan geolocalitzats. Així, de mitjana el 92% dels establiments comercials de Catalunya i el 78,9% de la seva superfície de venda es troba dins de l'anomenada Trama Urbana Consolidada (TUC). A la ciutat de Barcelona, aquest percentatge dins la TUC és encara major, localitzant el 99,4% dels comerços en nucli urbà.

Aquestes xifres reflecteixen que Catalunya està integrada principalment per ciutats compactes i cohesionades, amb oferta comercial majoritàriament ubicada dins els nuclis urbans, tret característic del model comercial català.

# data[].attributes.attachment_link.title
L'Alt Empordà és la comarca gironina que aglutina més establiments comercials

# data[].attributes.attachment_link.description
Aquest dimecres, 22 de març, s'ha presentat el primer Cens d'Establiments Comercials de Catalunya, elaborat per la Direcció General de Comerç de la Generalitat, en col·laboració amb el Consell General de Cambres de Catalunya.

# data[].attributes.body
Fàtima Echouimek

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Les botigues del centre de Figueres, en concret les de l'entorn del Museu Dalí, podran obrir diumenges i festius a partir del pròxim 1 de juliol. La Generalitat ha donat ja un permís oficiós a l'Ajuntament de Figueres, tot i que perquè sigui oficial cal que la confirmació es publiqui al butlletí oficial. La mesura s'aplicarà entre els mesos de març i octubre, tots dos inclosos. Els diumenges d'hivern no s'obrirà en principi, però cal tenir en compte que al desembre i al gener hi ha uns festius marcats per llei en què també es podrà obrir, coincidint amb les compres de Nadal i les rebaixes.

El consistori en fa una valoració molt positiva. "Ens n'hem sortit bé, amb la declaració de municipi turístic, un tema en què creiem molt i que era un compromís electoral. Ja tenim una confirmació de la Generalitat i es podrà obrir a partir de l'1 de juliol", ha explicat l'alcalde de Figueres, Santi Vila.

L'Ajuntament de la ciutat i l'associació Comerç Figueres van demanar, a principi d'aquest any, la declaració de municipi turístic, i en aquell moment l'alcalde parlava de "moment històric". També el president de l'associació de comerciants, Jordi Rotllan, parlava també llavors de la importància d'aquesta aposta i assegurava que l'objectiu és atraure sobretot el turista francès. I no perdre les vendes que es podrien fer quan els visitants són a la ciutat en un diumenge i s'ho troben tot tancat.

Precisament, l'Ajuntament, amb els comerciants figuerencs, està treballant en una campanya de promoció centrada sobretot a la Catalunya del Nord i a l'àrea metropolitana de Barcelona, tot i que també a les comarques gironines. Coincidint amb l'inici de l'obertura de les botigues els diumenges, Figueres estrenarà una nova marca amb un eslògan que recordi que Figueres està obert tot l'any. La idea és que sigui una marca semblant a la que té Platja d'Aro amb "Platja d'Aro x365".

Aprofitant la declaració de Figueres com a ciutat turística, la part de turisme del web municipal es renovarà i canviarà radicalment, segons han explicat fonts municipals. La idea és que sigui més interactiva i també que permeti descarregar aplicacions a la web i que tingui vinculació amb les xarxes socials. Era una millora que feia temps que estava pendent i ara l'Ajuntament aprofita per fer la web 2.0. També es farà una campanya als mitjans de comunicació i una campanya ciutadana sobre la declaració d'excepcionalitat turística.

# data[].attributes.attachment_link.title
El comerç de Figueres obrirà els festius a partir del juliol - 25 maig 2012

# data[].attributes.attachment_link.description
Les botigues del centre de Figueres, en concret les de l'entorn del Museu Dalí, podran obrir diumenges i festius a partir del pròxim 1 de juliol. La Generalitat ha donat ja un permís oficiós a l'Ajuntament de Figueres, tot i que perquè sigui oficial cal que la confirmació es publiqui al butlletí oficial.

# data[].attributes.body
Lourdes

# data[].attributes.body
Lourdes

# data[].attributes.attachment_link.title
Taula rodona "Comerç i Ciutat" amb els partits polítics. | Comerç Figueres

# data[].attributes.attachment_link.description
debat "Com volen gestionar el comerç de Figueres els nostres polítics", l'acte se celebrarà el dijous 15 de novembre 2018 a les 21 h al Cinema Las Vegas. Comerciants i ciutadans esteu convidats però com l'aforament és limitat, recomanem confirmar assistència al mail info@comercfigueres.com o al 872 217 175.

# data[].attributes.body
Elisabet Vehi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
L' Associació Comerç Figueres tem que les diverses obres del centre de la ciutat els perjudiquin les vendes. Així ho van fer constar els establiments associats a l'Assembla celebrada per aprovar el Pla d'Accions.

Els comerciants van manifestar la seva preocupació per la "imminent i excessiva coincidència d'obres a la ciutat, que dificultaran encara més la situació comercial de la ciutat". El president de Comerç Figueres, Lluís de Anguera, ha alertat que han patit una " baixa de vendes generalitzada " associada amb la devallada del client francès.

"Estan molt cremats", diu en referència a l'estat d´ànim dels comerciants figuerencs. La situació es veuria agreujada amb les obres que s'executaran aquest estiu al centre: el carrer Barceloneta, el carrer Jonquera i els treballs del tram final del carrer Peralada amb Rec Arnau (encara pendents d´adjudicar). Tots tres estan previstos en el Pla de Barris que caduca a finals d´any. Les obres es concentraran al centre històric de Figueres, on també hi conflueix l´eix comercial de la ciutat.

Els treballs s´executaran durant els mesos d´estiu i els comerciants també pateixen per si comprometen la campanya de Nadal. "Són les èpoques més importants per als establiments", recorda Anguera, i temen que la coincidència amb les obres els perjudiqui.

Comerç Figueres reclamarà una trobada immediata amb el consistori amb l'objectiu de treballar amb una comissió bilateral per reduir el termini d´aquestes obres, així com "la recerca de solucions conjuntes per reduir la gran afectació prevista".

Malgrat que és responsabilitat de l'Ajuntament trobar-hi la solució, A nguera proposa augmentar la plantilla d'obra per reduir-ne el termini i garantir, així, la campanya nadalenca.

A més, per atraure el client francès s´està treballant en la gestió de busos que connectin França i la Costa Brava i que, un cop a la ciutat, poguessin comptar amb un guia que podria anar a càrrec de la mateixa Associació. A més, també volen que el nou POUM permeti atraure més empreses.

Reinventar el comerç

D´altra banda, es vol reorientar l'entitat cap a una "gestora de la destinació". Tal com ha explicat Anguera, es tracta de suplir el buit per la inexistència d´una àrea de comerç potent a l'Ajuntament.

" Comerç Figueres assumiria el rol de difondre el comerç de la ciutat amb accions visibles a fora per atraure gent", diu.

També plantegen novetats com les entrades per al Cinema Las Vegas amb compres al comerç associat, el Viu Figueres, la Setmana del Cafè, la Setmana de Promoció del comerç associat i els elements decoratius solidaris per Nadal.

L´entitat també està treballant en un nou espai o local a peu de carrer i al centre, per poder treballar millor amb els associats i tenir més visibilitat entre els ciutadans.

# data[].attributes.attachment_link.title
Preocupació entre el comerç de Figueres per les obres del centre

# data[].attributes.attachment_link.description
L'Associació Comerç Figueres tem que les diverses obres del centre de la ciutat els perjudiquin les vendes. Així ho van fer constar els establiments associats a l'Assembla celebrada per aprovar el Pla d'Accions.Els comerciants van manifestar la seva

# data[].attributes.body
Lourdes

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Onze establiments figuerencs es beneficiaran de les subvencions atorgades per l'Ajuntament de Figueres per a la reforma, la rehabilitació i la millora d'establiments o per a l'obertura de nous establiments. L'import total dels ajuts aprovats és de 106.150 euros, amb un màxim de 21.000 euros per subvenció, i s'han pogut acceptar totes les sol·licituds presentades en el marc del pla d'intervenció integral del centre històric de la ciutat. Els establiments beneficiaris estan situats als carrers Barceloneta, Rec Arnau, Hortes, Pere Seràs Isern, Caserna, Sant Rafael, Peralada (al tram menys comercial, comprès entre el carrer Ample i el carrer Tapis) i Jonquera (al tram menys comercial, entre el carrer Canigó i l'avinguda Costa Brava). De les onze sol·licituds presentades, sis són d'obertura de nous establiments i cinc corresponen a la reforma de locals comercials ja existents. La subvenció total concedida (106.150euros) correspon al 50% d'una inversió subvencionable de 212.300,79 euros. Segons informa l'Ajuntament, com que es disposava d'una partida de 175.000 euros (corresponent a una inversió de 350.000 euros) es preveu utilitzar els imports no disposats en aquesta línia per ampliar l'altra línia de subvenció corresponent a la reparació de cobertes, la millora d'instal·lacions comunes i millores d'eficiència energètica.

# data[].attributes.attachment_link.title
Subvencions per al comerç al centre de Figueres - 06 juny 2018

# data[].attributes.attachment_link.description
Onze establiments figuerencs es beneficiaran de les subvencions atorgades per l'Ajuntament de Figueres per a la reforma, rehabilitació i millora d'establiments o per a l'obertura de nous establiments....

# data[].attributes.headline
Els turistes demanen molta oferta d´oci i experiències

# data[].attributes.subject
Els turistes demanen molta oferta d´oci i experiències

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
El 65% de la demanda turística de Roses d'aquesta temporada ha estat del client francès. La població necessita no dependre tant del client francès i ampliar l'oferta que atrau un nou perfil de visitant que busca ser més actiu.

Una setantena d´empresaris, representants de sectors econòmics molt diversos, han participat en una reunió a Roses per potenciar encara més el municipi com a destinació turística capdavantera. La jornada sobre Roses model turístic al segle XXI, organitzada per l´Estació Nàutica Roses-Cap de Creus i Roses Comerç, s´ha dut a terme a l´Hotel Spa Terraza de Roses, i té com a objectiu impulsar un pla estratègic i accions innovadores.

El vicerector de la Universitat de Girona (UdG), José Antonio Donaire, ha obert la jornada amb una ponència sobre destinacions turístiques i s´ha dut a terme un debat amb empresaris i representants municipals presents a l´acte. Donaire ha destacat el context de canvi i la necessitat de nous plantejaments. Ha posat com a exemple altres països que ja han fet noves estratègies i ha recomanat avançar-se per estar preparats per a la nova demanda.

" Els turistes demanen molta oferta d´oci i experiències, abans venien per descansar però ara el perfil de turisme ha variat molt", ha remarcat. "S´ha de fixar com a prioritat un catàleg de productes ampli, complementari a l´allotjament i en el que el visitant se senti actor", hi ha afegit.

"Els turistes han canviat i a una part creixent no els hi agrada ser considerats com a turistes", afirma Donaire. " Roses està en el mapa turístic, ja és molt coneguda reconeguda i ara toca reinventar-se, fer un salt cap al nou turisme", ha conclòs.

El president de l´Estació Nàutica i de Roses Comerç, Miquel Gotanegra, considera que cal fer una reflexió profunda i marcar un nou camí. També posar més en valor el paisatge i la cultura, uns actius molt importants a la destinació.

També ha destacat la necessitat de desestacionalitzar i de no dependre tant del turisme francès, que aquesta temporada ha representat més del 65% de la demanda. Tant Donaire com Gotanegra han apuntat la necessitat d´atraure turistes de països molt diversos, a més del de proximitat i els més tradicionals.

A Roses un 76% de la població depèn del sector serveis i el turisme i el comerç són els principals motor d´ocupació.

Les conclusions a les quals s´arribi a les jornades es volen posar en pràctica en col.laboració amb l´Ajuntament. La primera trobada ha estat coordinada pel professor de la UdG i doctor en Turisme, Dret i Empresa, Marc Grijalvo.

Els empresaris de Roses volen fer un pas endavant per a la millora de la qualitat turística i perquè el municipi segueixi sent capdavanter.

Per aquest motiu, i davant les darreres dades que mostren una tendència a una davallada del turisme, es va acordar impulsar aquestes jornades, que tenen per objectiu posar sobre la taula el model turístic que es vol per als anys vinents a Roses; marcar un full de ruta per al desenvolupament d´accions que incideixin en la millora de la qualitat turística i trobar solucions a les problemàtiques que afecten el sector.

L´Estació Nàutica Roses-Cap de Creus i Roses comerç representen més de 200 empresaris del municipi.
En el marc de les jornades està previst que es duguin a terme cinc grans debats temàtics amb la idea de poder donar eines a empresaris i administració per als propers anys al voltant del desenvolupament turístic a Roses.

Nous debats

Els debats giraran al voltant del posicionament turístic del municipi i els atractius amb que es compta; i sobre la mobilitat. També s´analitzaran els diferents tipus d´allotjament i l´oci existent i s´abordaran questions com l´ocupació de la via pública i la venda ambulant, entre d´altres. Amb els resultats dels debats s´elaboran unes conclusions i després es presentaran públicament les accions que es proposen per desenvolupar en els propers anys.

# data[].attributes.attachment_link.title
Front empresarial a Roses per garantir el turisme

# data[].attributes.attachment_link.description
El 65% de la demanda turística de Roses d'aquesta temporada ha estat del client francès. La població necessita no dependre tant del client francès i ampliar l'oferta que atrau un nou perfil de visitant que busca ser més actiu.