# data[].attributes.body
Els treballador tenien prohibit amb els seus companys durant tota la seva jornada laboral (10h de mitjana). També els hi posaven rètols per "animar-los" amb les seves tasques.

# data[].attributes.body
Xemeneia troncocònica de maó que mesura 63,25 m d'alçada i un diàmetre de 3,98 m a 2,19 m des de la base fins a la corona.
Era la sortida de fums dels forns de cocció de la bòbila de ca l'Almirall, fundada el 1910 i construida per Marià Masana Ribas.

# data[].attributes.body
Ivet: Havia anat moltes vegades al museu, però mai he pogut arribar ha descobrir tots aquests petits detalls que té, tota la desigualtat en tot, especialment en homes i dones, tot  el sacrifici i molt mes.

# data[].attributes.body
-Té 22.200 m2 de superfície total, dels quals 11.000 m2 corresponen a l'antiga nau de producció. de planta rectangular (del Vapor Aymerich, Amat i Jover)

-Està coberta per un peculiar sostre en forma de dents de serra, van ser reinterpretades per l'arquitecte Muncunill amb 161 voltes,

-Del tipus catalana de maó pla, campaniformes, que se sostenen gràcies a 300 columnes de ferro fos, que servien també com a baixants d'aigua i com a suport dels embarrats.

-Amb aquest sostre peculiar en forma de dents de serra van poguer obrir uns grans ventenals perquè poguer entrar més llum natural.

# data[].attributes.body
Van aparèixer dos grups socials  diferenciats: els industrials i els obrers. Aquest dos grups socials es trobaven units en l'espai físic de la fàbrica, però separats per les seves diferents condicions de vida i de treball, fet que sovint generava tensions socials i descadenava moltes  vagues.

# data[].attributes.body
Va ser una residència familiar del constructor d'obres Baltasa Gorina.

# data[].attributes.body
Construïda al solar de Can Galí en substitució de l'antiga casa de la vila, on va tenir posteriorment la seu el Centre Excursionista de Terrassa.

# data[].attributes.body
La seva funció era bàsicament defensiva o de "castell fronterer" (espai geogràfic-administratiu en què es podia construir un castell).

# data[].attributes.headline
Xemeneia de la TIPSA (Trullàs i Palau, SA)

# data[].attributes.subject
Xemeneia de la TIPSA (Trullàs i Palau, SA)

# data[].attributes.body
Xemeneia troncocònica, de maó. Té una alçada total de 20m i un diàmetre de 2 m a 1,5 m de la base fins a la corona. Està a l'interior de l'antiga fàbrica de tints TIPSA, adossada a naus industrials construïdes posteriorment.

# data[].attributes.body
Xemeneia troncocònica de maó. Té una alçada total de 15 m i un diàmetre a la base de 2,8 m. Està a la plaça Nova, construïda al terreny que ocupava l'antiga fàbrica tèxtil Roca i Pous, de tints i acabats.

# data[].attributes.body
Es troba en  molt bon estat, ja què esta adins del Museu.

# data[].attributes.body
És el conducte de sortida del segon residu de la caldera: el fum. El fum calent, en pujar, crea un corrent d'aire que arrosega el fum a l'interior de la fornal de la caldera cap a l'exterior.
Estava feta de maó (com la resta de la fàbrica).

# data[].attributes.body
És feia una pila de materials com; branques d'alzina, roure, om, faig...Triaven la fusta i al cap de 8 vuit dies, es carbonitzava.

# data[].attributes.body
Era un apilament de llenya tapada amb diferents capes de color verd, vegetals i terra que s'usava per obtenir carbó vegetal.

# data[].attributes.body
Allà, la llum era escassa i va cremar-li la vista. Va haver de deixar-ho al cap d'un temps.

# data[].attributes.body
Natàlia: He descobert l'esforç, el sacrifici i el progrés de tantes persones que han aconseguit evolucionar de forma positiva. Tanmateix, la mentalitat no va evolucionar (ni ara) i no em sembla just la desigualtat salarial. El sou hauria de ser segons la vàlua de cada persona i el càrrec que aconsegueixi amb aquesta, sigui home o dona.

# data[].attributes.body
La meva àvia era Remalladora (repassava la vora de les mitges) amb un sou molt escàs. Va començar des de ben petita treballant unes 10 hores al dia i no tenia assegurança. El tracte no era dolent però eren massa exigents.

# data[].attributes.body
Eren tan sols un complement del que cobrava el cap de família.
Talladores (21,5 pessetes), o les classificadores (23).

# data[].attributes.body
Els càrrecs millor remunerats eren pels homes.
Filador (52 pessetes), teixidors (48) i els oficials (41).

# data[].attributes.body
El 1900 es va crear la prohibició del treball als menors de 10 anys (ja que anteriorment començaven des de ben petits i de forma excessiva).

# data[].attributes.body
1:  Obtenció de la llana de l'ovella.
2: Classificació, espolsada; neteja i esponjació de la llana.
3: La filatura: metòde per aconseguir que un fil s'estiri torçant les metxes i enrotllant el fil al fus.
4: El tissatge: moviment incansable de les màquines (telers) per teixir la tela.
5: Els acabats: tractaments finals dels teixits, com tenyir o modificar la textura.

# data[].attributes.body
S'anomenava així perquè feia funcionar (gràcies al carbó) tota la màquinaria tèxtil de la fàbrica.

# data[].attributes.body
Situades a l'antic soterrani de la fàbrica, generaven el vapor. Estaven en funcionament les 24 hores.  Van ser construïdes amb ferro colat i envoltades de  maó resistent per mantenir les elevades temperatures que generaven.