# data[].attributes.body
Prantsusmaa ja Hispaania koobastest on teadlased leidnud koopamaalinguid, mis kujutavad jahiloomi nagu piisonid ja põhjapõdrad, ja on joonistatud osavalt ja tõetruult. On ka leitud kujusid inimestest ja loomadest

# data[].attributes.body
Jahiõnne tagamiseks tantsiti, mängiti trumme ja vilepille ning lausuti nõiasõnu. Neid kombetalitusi nimetatakse rituaalideks, mida viisid läbi targad ehk nõiad. Usuti, et kõigil olenditel ja loodusesemetel on hing, hingesid tuleb austada rituaalidega.

# data[].attributes.body
Sugukondateks nimetatakse sugulaste gruppe, mis koosnesid mõnekümnest inimesest ja mille elu korraldasid vanemad ja auväärsemad sugukonnaliikmed.
Sugukonnas olid arvatavasti olemas perekonna alged, st üks mees elas koos ühe naisega ja kandis hoolt tema laste eest.

# data[].attributes.body
Jääaja lõpul Euroopas elanud inimeste tähtsaimad jahiloomad olid metshobused ja põhjapõdrad, kes liikusid suurte karjadena suvel põhja ja talveks tagasi lõunasse.

# data[].attributes.body
Inimesed hakkasid valmistama üha paremaid tööriistu. Kivist valmistati oda- ja nooleotsi ning kirveid, loomaluust nõelu, harpuune kalapüügiks ja muud vajalikku.

# data[].attributes.body
Naiste ja meeste tööd olid erinevad. Mehed käisid jahil ja valmistasid tööriistu, naised hoolitsesid laste eest, korjasid söödavaid taimi ja valmistasid toitu. Ka kalastamine võis kuuluda naiste ja laste ülesannete hulka.

# data[].attributes.body
Esimene koduloom oli koer. Kuidas koera kodustamine toimus, pole täpselt teada. Võib-olla oli inimeste läheduses tihti koeri või hunte, kes lootsid konte või muid söödavaid jäätmeid leida. On ka võimalik, et inimesed hoidsid enda juures hunte kui elusat lihatagavara.