# data[].attributes.attachment_caption
CC Tenkemotoren - En gratis praterobot for lærere og elever * AIavisen

# data[].attributes.headline
Kunstig intelligens - prøv ut ulike chatbotar hos CC Tenkemotoren

# data[].attributes.subject
Kunstig intelligens - prøv ut ulike chatbotar hos CC Tenkemotoren

# data[].attributes.body
Med kunstig intelligens kan du mellom anna få hjelp til å sjå over teksten din og gjere denne betre.
Laga av Odin Nøsen ved Randabergskolen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Er det ikke pussig at noen oppe i undervisningssystemet ikke har tenkt at det ville være lurt å tilby lærere og elever gratis tilgang til en norsk AI-tjeneste?

Om de har tenkt det, så har de i alle fall ikke gjort det enda.

Halvannet år etter at ChatGPT ramlet inn i hverdagen og laget uorden og kaos i utdanningssektoren er det ikke mange kommuner som har løst denne utfordringen.

Men... nå er det i alle fall delvis løst!

Ta turen innom CC Tenkemotoren. Her finner du prateroboten som er gratis og lov å bruke for lærere og elever.

Om CC Tenkemotoren

Det er en nettside jeg personlig har laget for at lærere og elever som står uten et tilbud om tilgang til prateroboter skal få nettopp det.

Etter å ha kurset store deler av Norge om KI og skole i over ett år ser jeg at hovedutfordringen for bruk av KI i skolen i dag enda er at lærere og elever ikke har tilgang til teknologi de har lov å bruke i skolen.

Det tenkte jeg at jeg ville gjøre noe med.

Nettsiden tar utgangspunkt i nettsiden KI i Randabergskolen, som jeg laget våren 2023. KI i Randabergskolen

Forskjellen er at denne nettsiden bruker en språkmodell som er fritt tilgjengelig og gratis å bruke.

Språkmodellen heter Llama 3 70B og er laget av Meta.

Er tjenesten gratis?

Nei, ingenting er helt gratis.

Webtjeneren hjemme hos meg som nettsiden driftes på koster noe, men jeg har og bruker den til andre ting uansett.

Jeg betaler et månedlig abonnement hos Hugging Face for å få tilgang til gratis bruk av ulike språkmodeller, men det abonnementet har jeg også uansett.

Så dette koster, og det spanderer jeg.

Dette medfører selvfølgelig at dette ikke er tjeneste hvor du får garantier eller kan kreve noe, fordi vi inngår ingen kontrakter eller løfter med hverandre.
Den er der, fordi den er der - og det er det.
En sikker tjeneste

Det jeg kan love er at CC Tenkemotoren er like sikker og trygg som KI i Randabergskolen-prosjektet.
Slik fungerer det:

Ingen data lagres, verken det du skriver eller det du får som svar.

Ingenting lagres på webtjeneren min og heller ikke hos Hugging Face.

Du er helt anonym når du bruker tjenesten.

Hvis du vil lese mer om dette, så kan du lese Behandlingsrapport og DPIA for tjenesten. DPIA for Tenkemotoren
Fakta 💡
Forskjellen fra de store praterobotene

Så hva er forskjellen mellom denne tjenesten og de andre store praterobotene?

Jo, de store er størst og det tar de betalt for - på ulike måter.

Likevel, Llama 3 70B er en av de store internasjonale språkmodellene!

Llama 3 70B er bedre enn gpt-35-turbo og Anthropic Haiku (og kanskje også Sonnet). Men GPT-4o og Gemini 1.5 Pro er selvfølgelig bedre.

De to siste koster om du skal bruke dem i skole, fordi gratisutgavene har du ikke lov å bruke i skole på grunn av regler knyttet til personvern.

Llama 3 er gratis - og kanskje godt nok til bruk i skolen.

Videointervju om Tenkemotoren

Jeg ble nylig intervjuet av Magnus Nohr om Tenkemotoren. Du kan lære mer om tjenesten her:

Test den ut!

Jeg vil herved utfordre deg til å prøve CC Tenktemotoren og se hva du synes.

Siden du leser dette regner jeg med du er en variant av en ildsjel for KI. Da er du selvfølgelig en bruker av en rekke praterobot-tjenester som er bedre.

Det er naturlig nok ikke poenget her. Poenget er at denne tjenesten er gratis, god nok og lov å bruke for lærere og elever. Det er det ikke mange andre som er...

# data[].attributes.attachment_link.title
CC Tenkemotoren - En gratis praterobot for lærere og elever * AIavisen

# data[].attributes.attachment_link.description
Nå kan lærere og elever få tilgang til Tenkemotoren, en praterobot som er lov å bruke i skolen.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
NAV Hjelpemiddelsentral Møre og Romsdal, Kommunikasjon og forståelse

# data[].attributes.attachment_link.title
NAV Hjelpemiddelsentral - Lese og skrive

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tale-til-tekst er en teknologi basert på kunstig intelligens. Kunstig intelligens er en type teknologi hvor systemet lærer å bli bedre til en oppgave dess mer den blir brukt. Vi kan snakke om to typer kunstig intelligens. Det som mange tenker med kunstig intelligens, er systemer som kan "tenke" og "ta over". Denne type kunstig intelligens hvor en maskin/system kan kombinere en rekke sanseinntrykk, erfaring og ny informasjon, og så utføre komplekse handlinger på bakgrunn av dette i nye og ukjente situasjoner slik som mennesker kan, kalles gjerne kompleks eller generell kunstig intelligens. Denne type kunstig intelligens er ikke utviklet i dag og det er usikkert om det noensinne vil bli mulig.

Det vi snakker om når det gjelder kunstig intelligens i bruk i dag, er såkalt spesifikk kunstig intelligens. Dette er systemer som skal løse konkrete oppgaver som for eksempel gjenkjenne ord som blir sagt og transkribere dem til tekst eller å gjenkjenne at det er en person i søkeren når du tar et bilde med kameraet ditt, og automatisk fokusere på ansiktet slik at ansiktet blir klart på bildet. Systemet skal løse spesifikke oppgaver som det blir bedre på dess mer systemet brukes.

For at et system skal lære noe, må det mates med informasjon; det vil si ha en slags grunninformasjon. Innen talegjenkjenningsteknologi må systemet mates både med hvordan ord skrives og hvordan, og på hvilke ulike måter det konkrete ordet uttales. I tillegg må systemet erfare hva som er sannsynlige ord i en setning. Et lærende system vil over tid lære at i setningen "Kjære, alle sammen", er det ordet "kjære" som skal brukes, ikke "tjære", selv om det uttales likt. "Tjære alle sammen" ikke er så vanlig å si, men fullt mulig å bruke for eksempel hvis konteksten er tjærebreing.

Hvor intelligent et slikt talegjenkjenningssystem blir, avhenger derfor også av hvor mye av sammenhengen systemet klarer å lage en ordsammenheng av. Det vil si hvor mange ord systemet gjetter på om gangen for å lage den setningen systemet antar at blir sagt.

For at systemet skal gjenkjenne hvordan ord blir uttalt, må det læres hvordan ordet uttales av menneskene som snakker språket. Dette kan for eksempel skje ved at samme tekst bli sagt av svært mange mennesker med ulik dialekt, aksent, kjønn og alder.

Lenge var mangel på data å mate systemet på en utfordring på norsk, hvor vi har mange ulike dialekter. Dialektene kan også ligge mer eller mindre tett opptil en av de to målformene nynorsk og bokmål. Mange bruker også ord fra den andre målformen selv om de hovedsakelig snakker tettere opp mot den ene målformen. For eksempel en person som sier "eg" og "ikkje" i dialekten, kan likevel bruke mange bokmålsord som "adgang" og "egenerklæring" som ikke er korrekt nynorsk. Dette er en utfordring når man skal lage god taleteknologi på norsk. Hvordan skal dette da transkriberes? I tillegg har både nynorsk og bokmål mulighet til å skrive mer eller mindre konservativt, slik at skriftspråket også kan være veldig variert. Dette er annerledes på norsk enn i en del andre språk som i større grad har kun én måte å skrive noe på.

Nå har det kommet flere løsninger for tale-til-tekst-teknologi på norsk, og noen kan transkribere både til nynorsk og bokmål, selv om de fleste løsningene kun er tilgjengelig for transkribering til bokmål. Transkribering av samisk eller tegnspråk er ennå ikke utviklet.

Det er mange situasjoner hvor hørselshemmede og andre med eller uten en funksjonsnedsettelse kan ha nytte av tale-til-tekst-teknologi. Der det er dårlig lydmiljø, som for eksempel på en overfylt restaurant eller ved en trafikkert gate, vil flere ha problemer med å oppfatte det som blir sagt. Særlig hvis mange snakker samtidig. Dette er et problem som er særlig merkbart hvis man har redusert hørsel. Tale til tekst er også svært nyttig for blinde som kan diktere tekstmeldinger og dokumenter, og starte smarte høyttalere ved hjelp av stemmen.

Direkte-teksting av digitale møter er et område hvor talegjenkjenningsteknologi kan hjelpe på forståelsen. Her er det også mulig å se hvem som sier hva. Automatisk teksting av videoer du ser på PC-en som ikke er tekstet fra før, er også en mulighet som nå finnes på norsk.
Oversettelse til fremmedspråk er et annet område hvor alle kan ha nytte av talegjenkjenningsteknologi. Noen apper, som for eksempel Google Oversetter, lar deg lese eller skrive inn teksten på norsk og få den oversatt til svært mange ulike språk, enten som syntetisk tale eller tekst. På samme måte kan vedkommende som ikke snakker norsk svare, og du kan få svaret oversatt til tale eller tekst.

Personer med skader eller redusert førlighet i fingre eller armer, kan også ha god nytte av verktøy for diktering av dokumenter og styring av PC-en.

Selv om tale-til-tekst kan være en nyttig funksjon for mange, er det også mye tale-til-tekst ennå ikke kan løse for hørselshemmede eller døve, da teknologien ikke er god nok. Det er viktig å merke seg at det er stor forskjell på det som er naturlig tale og diktering. Naturlig tale er hvordan vi snakker sammen en eller flere, tenker høyt med andre, avbryter hverandre, tankesprang, stemmens utrykk og styrke, lyder og gester som til sammen utgjør hvordan vi kommuniserer med hverandre via stemmen. Å få dette ned til fornuftige og sammenhengene setninger og oppfatninger, er det foreløpig kun den menneskelige hjerne som greier.

Tale-til-tekst fungerer best når det brukes som diktering eller for å gi talekommandoer til smartløsninger som smarte høyttalere eller smarttelefoner. Ved diktering formulerer man først setningen i hodet sier den deretter tydelig, gjerne på en normert målform, og avslutter gjerne med å si "punktum". Tale-til-tekst-løsninger fungerer ikke så godt i miljø med dårlig akustikk, dårlig mikrofon og bakgrunnsstøy og mange som snakker samtidig.

Alt rettet mot allmennheten skal etter norsk lov være universelt utformet. Dette er lovfestet i lov om likestilling og diskriminering. I § 17 står det:

"Offentlige og private virksomheter rettet mot allmennheten har plikt til universell utforming av virksomhetens alminnelige funksjoner. Med universell utforming menes utforming eller tilrettelegging av hovedløsningen i de fysiske forholdene, slik at virksomhetens alminnelige funksjoner kan benyttes av flest mulig, uavhengig av funksjonsnedsettelse."

Når det gjelder digitale løsninger rettet mot allmennheten, er dette regulert av forskrift om universell utforming av IKT-løsninger. Mens teksting av video/filmer som er forhåndsinnspilt er lovpålagt, er det ikke pålagt å tekste direktesendinger enten det er gjort av offentlige eller private foretak. Det er spesielt her automatiske tale-til-tekst-løsninger vil være nyttige for hørselshemmede. Det er altså ikke noe krav om automatisk transkribering av direktesendinger, inntil videre.

Forskrift om universell utforming av IKT gjelder ikke hvis det er en annen lov som går foran. På arbeidsplassen er det arbeidsmiljøloven som har forrang. I § 4-2 om krav til tilrettelegging, medvirkning og utvikling, bokstav b, heter det at "arbeidet organiseres og tilrettelegges under hensyn til den enkelte arbeidstakers arbeidsevne, kyndighet, alder og øvrige forutsetninger". Det står heller ikke noe her som direkte tilsier at direkteteksting, for eksempel av allmøter, er pålagt. Likevel er det ikke noe i veien for at dette gjøres. Når direkteteksting ikke er i mer ustrakt bruk ved direktestrømming, er det fordi feilprosenten er stor og fare for rare setninger, svært feilaktige eller uheldige ord og setninger.

4. 1. Søke etter programmer og apper for tale-til-tekst-funksjonalitet på norsk

Bruk søkeord som tale-til-tekst, taletranskribering, transkribering, diktat, caption, closed caption Norwegian text, translate, oversetter og lignende enten på nett, Google Play eller App Store.

Det er ofte vanskelig å vite om appene har norsk språk, da dette ikke alltid oppgis i informasjonen om appen for eksempel i App Store. De store teknologifirmaene Google og Microsoft har begge norsk bokmål som tale til- tekst-teknologi, men ikke alle produkter de leverer har dette implementert. Likevel kan det godt tenkes at norsk tekst-til-tale finnes i produkter fra et av disse selskapene. I neste kapittel går vi gjennom noen programmer fra disse selskapene i tillegg til noen andre. Mange apper som har norsk tale-til-tekst-funksjonalitet bruker enten Googles eller Microsofts språkmotor inne i sin egen løsning. Det er bare å prøve seg fram for å finne ut hva som fungerer best.

4.2. Finne tale-til-tekst-funksjonen i programmer

Selv om dagens tale-til-tekst-løsninger har sine begrensinger, kan det likevel være et nyttig hjelpemiddel i noen sitasjoner. Her kommer noen praktiske og generelle råd til hvordan du kan finne fram til taletil-tekst-funksjoner.

Inne i programmer eller apper som du bruker, kan du se etter teksting ved å kikke etter noen av disse ikonene.

Tre prikker er en markering i programmer som indikerer at her ligger det ytterligere verktøy, som for eksempel teksting eller andre innstillinger.

Både Google og Microsoft har implementert norsk språk i en del av sine produkter slik at tale-til-tekst er tilgjengelig i en del av det de leverer, men ikke i alt.

Mange apper og programmer har teksting på engelsk:

Teksting kan enten hete "Caption" eller "closed caption". "Subtitles" brukes oftere om teksting av oversatte språk. I noen norskspråklige produkter kan for eksempel "cc" likevel indikere at her kan du sette på tekstingen.

Ellers indikerer ofte dette symbolet tilgjengelighetsfunksjoner. Så hvis du leter etter innstillinger som kan gjøre sytemet mer tilpasset ditt behov, er det lurt å undersøke hva som følger med av tilgjengelighetsfunksjoner ved å velge denne knappen.

Ellers så vil som regel alle mikrofonikoner lede til tale-til-tekst:

4.3. Bruke tale-til-tekst-funksjonalitet

Dessverre er det slik at i situasjoner hvor det som hørselshemmet er vanskelig å oppfatte det som blir sagt, også gjelder for tale-til-tekst-teknologien. Det beste er å bruke taletranskribering i rolige omgivelser med en god mikrofon, og legge vekt på å snakke tydelig. Hastighet er derimot ikke et problem for talegjenkjenning så lenge de andre forutsetningene er til stede. Ikke alle programmer har automatisk tegnsetting. De programmene som er ment for i farten, har det ofte ikke. Noen programmer har både automatisk og manuell tegnsetting ved redigeringsfunksjon.

Det kan virke forvirrende at setningen forandrer seg underveis. Dette skjer fordi systemet prøver å gjette hva som blir sagt, og forslår det som systemet antar blir sagt, men endrer undervis da det kommer ny muntlig input og forandrer derfor teksten.

Her har vi funnet fram til et lite utvalg av skrivebordsprogram og apper som har tale-til-tekst-funksjonalitet. Det finnes mange flere enn dette. Slike programmer oppdateres ofte og forandrer utseende. Ikke alle versjoner av et program har heller tale-til-tekst-funksjonalitet.

Hvis det ser annerledes ut i ditt oppsett enn det det gjør i denne guiden, kan det være et du har et annet oppsett eller en annen versjon. Kikk litt rundt etter dette generelle vi har skrevet innledningsvis, snakk med IT-avdelingen på arbeidsplassen din om du har mulighet til det, eller forsøk å laste ned en nyere versjon. Nye løsninger og forbedringer kommer stadig. Søk litt rundt.

5.1. Skrivebordsprogrammer brukt på PC

Microsoft Teams

Testing på norsk er tilgjengelig i skrivebords-appen. Hvis du ikke allerede har lastet den ned, må dette gjøres først. Det er også mulig å få opp teksting på mobilen, men der kan man ikke velge norsk som språk. Teksting er ikke tilgengelig i web-versjonen eller i eldre versjoner av Teams/Microsoft 365.

1. Når møtet starter logger du deg på via PC/Mac.

2. Klikk på de tre prikkene øverst for å få opp ulike valg for møtet.

3. Klikk på Slå på direkteteksting. Da vil du få opp teksting av det som blir sagt. (bilde 1)

Hvis tekstingen ikke automatisk kommer på norsk, klikk da på de tre prikkene helt til høyre for tekstingen og velg norsk (se bilde 2). Klikk bekreft.
Bilde 2 Fordelen med tekstingen i Teams er at den viser hvem som snakker (den påloggede kontoen til møtet)
Merk! Taletranskribering finnes bare tilgjengelig i de siste versjonene av Microsoft-pakken. Hvis du har en gammel versjon, er det ikke sikkert du finner denne funksjonen. Hvis du ikke finner denne funksjonen på din jobb, og dere bruker Teams der, kan det hende at de som drifter Microsoft-løsningen for dere ikke har aktivert denne muligheten. Ta i så fall kontakt med IT-avdeling og spør. Hvis du bruker Teams privat, må du laste ned appen til PC-en og ikke bruke web-versjonen. Automatisk transkribering er tilgjengelig i Teams mobilapp, men kun engelsk språk.
>>Teams kan lastes ned her
Microsoft PowerPoint

I PowerPoint kan du både diktere inn det du vil skal stå i presentasjonen og tekste det du sier mens du holder presentasjonen.
Bilde 3 Sett markøren i feltet du vil diktere, trykk på den blå mikrofonen til høyre og les inn. Bilde 4 Du kan lese inn alle visninger av presentasjonen, som for eksempel her i notatvisning. Sett markøren inn i feltet og klikk på mikrofonikonet på verktøylinjen.
Hvis du vil at foredraget ditt skal transkriberes automatisk mens du snakker, gå til arkfanen "Lysbildefremvisning" i PowerPoint. Hvis du har en nyere versjon av programmet, vil du finne alternativer for undertekster. Velg riktig talespråk og velg mikrofon.

Hvis du er usikker på om det fungerer med den mikrofonen du har valgt, velg "lysbildeframvisning" "fra begynnelsen" og snakk i vei. Hvis det ikke kommer opp tekst, kan det hende du har valgt feil mikrofon.

I skjermbildet under er det valgt at teksten skal komme nederst, overlagt:
Bilde 5 Slik vi det se ut på skjermen eller lerretet for tilhørerne når presentasjonen blir holdt.
Webcaptioner

Dette er en løsning som kan direktetekste det som sies via mikrofonen på PC.

Merk! Webkaptioner virjer bare i nettleseren Chrome levert av Google. Hvis du ikke vet hvilken nettleser du har, ser ikonet til Chrome slik ut:

Transkriberingen kan da brukes for eksempel i analoge møter, og for å vise tekstingen på en stor skjerm.

Skriv inn https://webcaptioner.com/captioner i nettleseren.

Klikk på den gule firkanten med teksten "Start captioning".

Det er også mulig å bygge inn tekstingen fra Webcaptioner i andre programmer som Zoom som brukes til nettmøter.

Hvordan du setter opp dette, finner du på denne siden: https://webcaptioner.com/help/integrations/zoom

Du kan også bruke Webcaptioner til å få transkribert lyd fra PC-en. Dette er en litt innviklet prosess. Hvordan du gjør det, finner du på denne siden: https://webcaptioner.com/help/integrations/captioning-audio-from-another-program-microphone

Slik ser det ut i en test:

Bilde 6 Transkriberingen av naturlig tale ble litt så som så

Det finnes en rekke muligheter for å stille inn Webcaptioner i "Settings":
Bilde 7 For å gjøre det enklere å lese kan man endre tiden for linjeskift slik at det ikke blir en sammenhengende tekststrøm. Ved å sette ned til 1 sekund, vil det komme linjeskift ved kortere pauser.
Microsoft Word

åpne Word og et nytt dokument

diktering er en knapp på høyre side formet som en blå mikrofon

trykk på mikrofonen for å starte diktering

dikteringer er startet når det er en rød prikk ved mikrofonen

velg riktig språk ved å trykke på tannhjulet

Hvis det ikke kommer utslag på talelyden eller tekst når du snakker, sjekk om du må velge en annen mikrofon i listen:

Hvis du ikke ser det blå mikrofonikonet på verktøylinjen i Word, klikk på den lille nedoverhaken helt til høyre på verktøylinjen (på bildet over under den blå knappen hvor det står Del) Mest sannsynlig er ikonet skjult på grunn av plassmangel og du finner det ved å klikke på haken.

Dragon Professionally Speaking Anywhere

Program for diktering på norsk - bokmål og nynordk på Windows PC og mobile enheter. Årlig lisensavgift.

Dragon kan brukes til å skrive e-post, dokumenter og tekster, i programmene man bruker. Programmet tilpasses den enkelte bruker ved å inkludere og trene spesifikke ord og uttrykk.

Andre funksjoner inkluderer autotekster som man har lagt til selv for eksempel ved å si "mvh" skrives "Med vennlig hilsen, Mitt Navn" og stemmestyrte talekommandoer som lar brukeren utføre stegvise kommando-makroer for styring av PC-en slik som å åpne programmer og utføre handlinger på PC-en uten å bruke verken mus eller tastatur.

Det er mulig å formattere og redigere teksten med stemmen både underveis, og etter, ferdig notat. Formattering i form av tegnsetting må sies og kommer ikke automatisk. Mer informasjon om hvordan du bruker Dragon PSA finner du på den norske leverandørens nettsider.

Det er mulig å laste ned Dragon for en gratis 30-dagers prøveperiode. Finnes også for bruk på mobil.

Diktering i Outlook

Outlook leveres av Microsoft, og den blå mikrofonen går igjen i programmene som indikator for å aktivere taletranskribering. Slik gjør du: Start en ny melding. Klikk på den blå mikrofonen og les inn. Når transkribering er aktivert, blir det en rød prikk ved mikrofonen som indikerer opptak. Mikrofonen nede til høyre vil også blinke når du leser inn.

Teksten i meldingen er:

"Hei! Hvordan går det med leveransen?"

Dette ble lest inn slik:

"Hei utropstegn nytt avsnitt hvordan går det med leveransen spørsmålstegn"

Speechtexter

Dette er et gratisprogram hvor du kan diktere rett inn via nettsiden https://www.speechtexter.com/ og etterpå enten skrive det ut eller laste det ned som et Word-dokument.

Merk! Speechtexter virker bare i den siste versjonen av nettleser Chrome.

Åpne nettsiden i Chrome, velg norsk ved å trykke på flagget i det øverste blå banneret og finn norsk i listen. Til høyre i det grønne feltet står det hvordan du skal lese inn tegnsetting.

Ved å klikke på tannhjulet i det blågrønne feltet nest øverst, får du opp flere valg for innstillinger som for eksempel at alle setninger skal starte med stor bokstav. Av skjermdumpen over, ser man at både tegnsetting og stor bokstav ikke fungerer helt.

5.2. Tale-til-tekst på mobiltelefonen

Det er også mulig å bruke tale-til-tekst-funksjonen på mobilen, enten som talekommadoer til Siri på Iphone eller Google Assistent på Android-telefoner. Har kan tale-til-tekst-funksjonalitet brukes til for eksempel å diktere og få lest opp tekstmeldinger. I apper og funksjoner hvor det vises en mikrofon, er det som regel snakk om en tale-til-tekst-funksjon. Prøv deg fram. Nedenfor kommer et lite utvalg av apper som kan utforskes. Noen er tilgjengelig kun for noen typer mobiltelefon, og flere er gratis.

Google Docs

Google Docs er tilgjengelig både som mobilapp og for PC. Det finnes talegjenkjenning på norsk begge steder. Nedenfor viser vi hvordan du går fram for å bruke denne funksjonen på mobilappen.

Slik gjør du det:

1. Last ned appen fra Google Play eller App Store

2. Klikk på plussmerket nede til høyre for å lage et nytt dokument

3. Gi dokumentet et navn

4. Trykk på mikrofonen nede i skjermbildet (under tastaturet) og begynn å snakke.

Bilde 8 åpne et nytt dokument og gi det navn Bilde 9 Trykk på mikrofonen for å starte innlesningen Bilde 10 Når du snakker, vises det i utslag på bølgene nederst og tekst kommer, HVis du vil rette i teksten, trykk på det lille tastaturikonet helt nederst.
Google Oversetter

Google Oversetter kan oversett mellom over 100 språk ved å skrive eller å snakke inn i appen. Du kan også holde kameraet over tekst på få den oversatt direkte, som tekst eller opplest. Den kan også brukes uten nettilgang, men da må du laste ned de aktuelle språkpakkene til telefonen. Du kan også snakke inn ditt eget språk få det ut som tekst eller syntetisk tale på et annet språk. Det vil si at to som snakker ulike språk kan snakke sammen på hvert sitt språk enten via syntetisk tale eller tekst (70 ulike språk).

Slik gjør du det:
Bilde 11 Her er språkene norsk og engelsk valgt. Ved å trykke på mikrofonen i midten, nederstm kan både den engelsktalende og norsktalende snakke. Bilde 12 Hvis du vil bruke appen uten at du har nettilgang, last ned språkene du vil trenge i situasjonen på forhånd Bilde 13 Appen kan også oversette tekst i sanntid ved at du holder den over teksten du vil oversette (her vist en engelskspråklig bok) og appen viser den norske teksten når du holder mobilen over, appen åpen og kamerafunksjonen valgt i menyen. Bilde 14 Slik ser boken ut gjennom appen med kamerafunksjonen
Deaf-Mute-Communication

En gratis app levert av Apple. Transkriberer direkte norsk tale. det er veldig liten skrift i appen når du skal stille inn, men du kan øke størrelsen på teksten som blir transkribert til stor og lesbar skrift.

Merk! Kun tilgjengelig på iPhone.
Bilde 15 Slik ser ikonet til appen ut Bilde 16 I menyen nede som har svært liten skrift på mobilen, finner du norsk bokmål Bilde 17 Størrelsen på skriften ved innlesning lar seg enkelt endre ved å dra i glidebryteren under tekstfeltet. Trykk på mikrofonen og snakk.
Microsoft Word

Denne fungerer på samme måte som på PC-en, men man trenger et abonnement på Microsoft 365 for å bruke den. Fordelen med denne appen er at den i tillegg til tale-til-tekst-funksjonalitet, har stavekontroll og to ulike måter for tegnsetting, enten med stemmen eller ved å trykke på ikoner på skjermen.
Bilde 18 Det kan virke litt forvirrende at appen venter til den har en hel setning før det kommer tekst. I mange andre løsninger kommer ordene fortløpende mens du snakker.
Kuriosa: Ved aktivering av "Filtrering av sensitive uttrykk" vil kraftsalver bli transkribert med *** i stedet for ord.
Bilde 19 Filtrering av sensitive uttrykk aktivert Bilde 20 Sensitivt uttrykk maskert
Våren 2022 annonserte vi etter personer med nedsatt hørsel på Facebook for deltakelse i en test av ulike tale-til-tekst-løsninger. Vi ønsket å undersøke hvor godt slike løsninger fungerte for denne målgruppen. Vi laget tre ulike tenkte situasjoner hvor vi så for oss at tale-til-tekst ville være en nyttig funksjon for hørselshemmede. Det første vi undersøkte var digitale møter. Vi valgte møteplattformen Teams levert av Microsoft. Deretter ønsket vi å teste en løsning som kunne brukes ved én-til-én-samtaler. Vi ønsket også å teste en løsning for én-til-mange-transkribering.

6.1. Webinar med spørsmålsrunde arrangert på Microsoft Teams

Testen ble gjennomført som et ordinært Teamsmøte med tre innledere som snakket om ulike temaer i 5-10 minutter hver. De tre innlederne hadde norsk som morsmål, men snakket ulike dialekter. I forkant av møtet hadde alle deltakerne fått tilsendt informasjon om pålogging og hvordan de skulle aktivere tekstingen i Teams.

Etter innleggene var det en spørsmålsrunde rundt temaene, som fort gikk over til å bli en diskusjon om selve tekstingen.

Etter at møtet var ferdig, svarte møtedeltakerne på et digitalt spørreskjema som var sendt ut.

Alle møtedeltakere hadde nedsatt hørsel, men ingen var helt døve.

Erfaring og tilbakemelding fra deltakerne:

Alle greide å finne fram til funksjonen for å sette opp tekstingen av møtet.

Måten taleren snakker på er viktig. Hvis man snakker i ferdige setninger, uten mye fram og tilbake og ulike tankesprang, var det enklere å få tekstingen god. For innlederne gjaldt gjerne temaer som man hadde snakket om mange ganger og hvor man hadde de ferdige formuleringene klart i hodet som følge av erfaring. Innleder som snakket om et helt nytt tema, var vanskeligere å forstå kun ut fra tekstingen. Dess tettere man ligger opp mot diktering, dess bedre fungerte tekstingen.

Teksting av ulike dialekter fungerte bra. Alle ble transkribert til bokmål uansett.

Forkortelser og tall fungerte dårlig.

For mye tekst om gangen. Tekstingen kommer slik som det blir sagt og i det tempoet. Det er ikke noen menneskelig redigering av innhold.

Avhengig av resthørsel for å få med seg alt.

Skrivetolk fungerer bedre.

4 av 5 ville bruke funksjonen i fremtiden.

Ved en samlet vurdering på en skala fra 1-5 hvor 5 var best, ga deltakerne løsningen 3 i denne testen.

6.2. Bruk av Google Docs i én-til-én-samtale

I valget av apper for dette formålet, valgte vi ut Google Docs. I brukerundersøkelsen skulle deltakerne på egenhånd laste ned appen og bruke den i samtale med en person for å spørre om veien eller en vare i en butikk eller lignende. Etterpå skulle de svare på noen spørsmål via et digitalt skjema.

Tilbakemeldingene fra testerne var:

3 av 5 syntes den var brukervennlig, godt lesbar tekst i appen og appen hadde god transkribering

2 greide ikke bruke den

3 ville kanskje bruke den (som nødløsning)

det fungerte kun i veldig rolige omgivelser

de syntes andre løsninger som allerede var tilgjengelig i telefonen for transkribering, var vel så gode

Denne guiden er laget av Universell Utforming AS i samarbeid med Hørselshemmedes Landsforbund i et prosjekt finansiert av Barne-, ungdoms- og familiedirektorater gjennom tilskuddsordningen Tilskudd til kunnskapsutvikling, kompetanseheving og informasjon innen universell utforming.

Arbeidet med guiden ble avsluttet i oktober 2022.

Oppdatert: 24. oktober, 2022.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tale-til-tekst - en guide til praktisk bruk med mobil og PC

# data[].attributes.attachment_link.description
Tale-til-tekst er en teknologi basert på kunstig intelligens. Kunstig intelligens er en type teknologi hvor systemet lærer å bli bedre til en oppgave dess mer den blir brukt. Vi kan snakke om to typer kunstig intelligens. Det som mange tenker med kunstig intelligens, er systemer som kan "tenke" og "ta over".

# data[].attributes.attachment_caption
Samlet informasjon om utviklingsmessige språkvansker- DLD, tidligere SSV

# data[].attributes.headline
Diverse om Utviklingsmessige språkvanskar - DLD

# data[].attributes.subject
Diverse om Utviklingsmessige språkvanskar - DLD

# data[].attributes.body
Arbeid med morfem gjennom spel.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ordforrådet er avgjørende for hvordan barn lykkes i skolen og hvilke muligheter de får senere i livet. Den nye språk-appen Kaptein Morf har dokumenterte langtidseffekter på språkutviklingen.

Språket er et fantastisk verktøy som gir oss muligheten å formidle det vi ønsker, både muntlig og skriftlig. Jo større ordforråd vi har, desto mer nyansert og presist kan vi uttrykke oss. Gode språkkunnskaper er derfor et viktig verktøy for å mestre fagene i skolen. Senere blir gode språkkunnskaper også viktige for å mestre oppgaver i arbeidslivet.

Ordforrådet er også viktig for vår sosiale kompetanse. Allerede fra småbarnsalderen er ordene sentrale verktøy i våre relasjoner. Vi har alle opplevd å ha blitt misforstått, eller å ha "ordet på tunga" uten å huske det, slik at vi blir hindret i å dele det budskapet vi ønsker med andre.

Janne von Koss Torkildsen, professor ved Institutt for spesialpedagogikk, Universitetet i Oslo, er opptatt av at alle barn skal få den støtten de trenger til å utvikle et godt ordforråd. Hun har ledet forskerteamet som har utviklet appen Kaptein Morf, som har som mål å styrke ordforrådet hos barn i småskolen.

Forskningsprosjektet The Vocabulary Learning Challenge (VLC) er finansiert av Forskningsrådet. I tillegg til å utvikle Kaptein Morf, har forskerne studert effektene av å arbeide med appen på ordkunnskap, lesing og staving i en randomisert kontrollert studie. Resultatene fra denne studien er nettopp publisert i det anerkjente tidsskriftet Journal of Educational Psychology.

Morfologi er nøkkelen til et stort ordforråd

Kaptein Morf retter søkelyset mot de minste betydningsbærende enhetene i språket, morfemene. Eksempler på morfemer er gjen- i 'gjenbruk' og -bar i 'brennbar'.

- Disse små byggesteinene i språket gir elevene fleksibel kunnskap som kan brukes i mange nye ord, forklarer Torkildsen.

Hvis eleven vet både at 'gjen-' er egen del av et ord og dessuten vet hva det betyr, vil det bli lettere å forstå nye ord med dette morfemet, for eksempel "gjenskape" eller "gjenåpning".

Det blir da også lettere å lese lange ord, fordi eleven kan dele dem opp i meningsfulle deler. Norsk har mange lange ord som består av flere morfemer, som for eksempel "gjenbrukbarhet", og disse blir lettere å håndtere hvis eleven har morfologisk kunnskap.

- Det finnes flere apper for norsk som fokuserer på evnen til å koble bokstaver med lyder, men så vidt vi vet er det ingen apper som fokuserer på morfologi.

Torkildsen mener at morfologisk kunnskap kan gi elevene et redskap for å håndtere den betydningsbaserte delen av språket.

- Dette er særlig viktig for barn i skolealder, da det viser seg at de fleste nye ordene barn møter i denne alderen består av flere morfemer, presiserer Torkildsen.

Systematisk språktrening i klasserommet

Torkildsen og hennes forskerteam ville se om systematisk morfemtrening kunne øke ordforrådet over tid, slik at effektene ble vedvarende.

Tanken bak Kaptein Morf er at trening på morfemer vil styrke ordforrådet til elevene betraktelig mer, sammenlignet med å kun fokusere på enkeltord.

Torkildsen og hennes forskerkollegaer utviklet appen i samarbeid med labingeniørene ved Engagelab.

(Video: Shane Colvin / UiO)

Utprøvingen foregikk på andre trinn ved 12 skoler, fordelt på tre kommuner. 717 andreklassinger ble tilfeldig fordelt til enten til å jobbe med Kaptein Morf eller en matematikk-app i 8 uker. Elevene jobbet selvstendig med appene, og lærernes rolle var å gi teknisk støtte og motivere elevene i arbeidet.

De ulike oppgavetypene var nøye valgt ut inn i minste detalj av forskerne.

- Gjennom forskningen min vet jeg at barn lett plukker opp språklige mønstre uten å tenke over det, noe som gjerne kalles implisitt læring.

Implisitt læring fungerer best dersom språkmiljøet er tilrettelagt på en helt bestemt måte. Læringsmålet må være det mest konstante barnet møter, og alt annet bør varieres.

"Barn plukker lett opp språklige mønstre uten å tenke over det"

Skal elevene for eksempel lære å skille ut morfemet "gjen" som en egen bestanddel med betydning, holder det ikke at de jobber med ett eller to ord som inneholder dette morfemet, for da vil de kun lære seg enkeltordene.

Hvis de derimot eksponeres for 24 ord med "gjen" vil de gå over fra en modus der de forsøker å huske enkeltord til å se og huske mønstre, altså ordformen "gjen" og hva betydningen til ord med "gjen" har til felles.

- Da tilegner de seg en type abstrakt og fleksibel kunnskap som de vil ha nytte av når de møter nye ord de ikke har hørt før, sier professoren.

I appen har forskerne derfor valgt å bruke minst 24 ord med hvert morfem, slik at barna i løpet av et kort tidsrom får erfaring med en rekke ulike ord som har et felles morfem.

Elevene ble testet på ordkunnskap, samt lese- og staveferdigheter før og etter treningen.

Dokumenterte langtidseffekter

Da forskerne testet elevene etter åtte ukers trening med appen, så de direkte effekter på både ordkunnskap, altså evnen til å forklare og forstå ord som besto av flere morfemer, samt lesing og staving av denne typen ord.

- Vi var veldig glade for å se at app-arbeidet hadde effekt, ikke bare på de ordene som barna møtte i appen, men også nye ord som inneholdt de trente morfemene.

Tidligere studier av språktrening viser at slike overføringseffekter til utrente ord er svært vanskelige å oppnå. Torkildsen tror at den systematiske variasjonen, altså at de brukte 24 ulike ord med hvert morfem, er grunnen til at de fikk overføringseffekter til ord som elevene ikke hadde møtt i appen.

Aller mest fornøyde var forskerteamet imidlertid over å se at effektene av app-arbeidet vedvarte over tid.

- Effektene på ordkunnskap var omtrent like sterke ved oppfølgingsundersøkelsen i tredje klasse som de var like etter treningen i andre klasse.

"Effektene av app-arbeidet vedvarte over tid"

Det er svært få studier internasjonalt som har undersøkt langtidseffekter av språklige tiltak. Blant de studiene som har studert effekter over tid, finner mange en såkalt fade-out effekt, altså at effektene fra tiltaket forsvinner ganske raskt etter at det er avsluttet.

Noe av grunnen til langtidseffektene i denne studien, kan være at mye av læringen foregikk implisitt. Forskning viser nemlig at kunnskap som er lært implisitt ofte fester seg bedre.

En annen grunn til at effektene på ordkunnskap var vedvarende, kan være at elevene i liten grad tilegner seg denne typen ordkunnskap gjennom den vanlige undervisningen på skolen.

Det var imidlertid ikke alle effektene som vedvarte i like stor grad. For lesing og staving, og særlig for de ordene barna ikke var eksponert for i appen, var det en fadeout-effekt fra andre til tredje trinn. Dette kan ha sammenheng med at kontrollgruppen tok igjen den gruppen som hadde jobbet med kaptein Morf på lese og staveferdigheter, fordi skolen har stort fokus på tilegnelse av disse ferdighetene.

Like stort utbytte for alle

Forskerne ønsket også å undersøke om det var noen spesielle elevgrupper som hadde mer utbytte av appen enn andre, for eksempel elever med mindre ordforråd eller de som strevde med lesing. Derfor kartla de elevenes kunnskap med både språklige og ikke språklige oppgaver før studien startet.

Resultatene viste imidlertid at elevene hadde omtrent like mye framgang fra sitt individuelle utgangspunkt, uavhengig av den kunnskapen de hadde da de begynte tiltaket.

- Jeg tror dette kan ha å gjøre med at elevene møtte mange ord av ulik vanskelighetsgrad, slik at det var noe på passe nivå for de fleste. Det er dessuten lite fokus på morfologi i undervisningen på skolen, så for de fleste elevene var nok dette en ny måte å se språket på, sier Torkildsen.

Appen er selvinstruerende

At intervensjonen, eller tiltaket, er lett å gjennomføre i et klasserom for alle elever er et pluss.

Det er ofte slik at intervensjoner designes til forskningsøyemed, og ikke direkte kan overføres til det virkelige liv. Men Torkildsen og hennes team hadde som mål å utvikle et treningsopplegg som kunne brukes av barna selv, uten særlige instruksjoner.

- Dette er derfor et tiltak som er lett å skalere opp til å kunne brukes av mange skoler og klasser, eller til og med hjemme, fordi appen er selvinstruerende

Forskerne tror likevel at barn vil lære enda mer dersom en voksen er med og snakker med barnet om de ulike oppgavene.

Mer forskning på Kaptein Morf

Det er tre stipendiatstillinger knyttet til Kaptein Morf ved Det utdanningsvitenskapelige fakultet, to ved institutt for spesialpedagogikk og en ved CEMO.

- Det er veldig gøy at det kommer tre doktorgradsavhandlinger på temaet, sier Torkildsen

Siri Bratlie Steffensen, tidligere stipendiat ved Institutt for spesialpedagogikk og nå postdoktor ved Institutt for pedagogikk, har ledet en studie med fokus på effektene av Kaptein Morf for barn med minoritetsspråklig bakgrunn. Hun forsvarte doktoravhandlingen sin i september 2021. Hennes studie om språkprofiler og effekter av Kaptein Morf for elever med minoritetsspråklig bakgrunn er akseptert for publisering i tidsskriftet Reading Research Quarterly.

Appen Kaptein Morf virker på minoritetsspråklige elevers ordforråd:

(Video: Shane Colvin / UiO)

I tillegg er Torkildsen samarbeidspartner i et stort svensk forskningsprosjekt som skal utvikle en versjon av Kaptein Morf for svensk og undersøke effekter av appen for svenske elever.

- Nå som vi vet at denne appen styrker elevenes ordkunnskap, ønsker vi å bruke den videre i nye prosjekter. Blant annet ønsker vi å bygge en samarbeidsmodul i appen som gjør det mulig å studere effektene av ulike samarbeidsformer på språklæring, avslutter Torkildsen.

Kilde

Janne von Koss Torkildsen, Siri Steffensen Bratlie, Jarl Kleppe Kristensen, Jan-Eric Gustafsson, Solveig-Alma Halaas Lyster, Catherine Snow, Charles Hulme, Riikka-Maija Mononen, Kari-Anne Næss, Anita López-Pedersen, Ona Bø Wie, og Bente Hagtvet (2021): App-Based Morphological Training Produces Lasting Effects on Word Knowledge in Primary School Children: A Randomized Controlled Trial. I: Journal of Educational Psychology.

Les intervju med Janne von Koss Torkildsen
Overtydd om morfemas magiske kraft
Hva er en randomisert kontrollert studie?

En randomisert kontrollert studie er en vitenskapelig metode for å undersøke effekten av et tiltak eller en behandling.

Deltakerne velges ut tilfeldig til en tiltaksgruppe og kontrollgruppe. Siden inndelingen i grupper er tilfeldig, sikrer man at det ikke er noen systematiske forskjeller mellom gruppene før tiltaket starter.

Man kartlegger ferdigheter både før og etter tiltaket, og undersøker om tiltaksgruppen har større framgang enn kontrollgruppen.

Av Marika Vartun og Gunnhild Nedberg Grønlid

# data[].attributes.attachment_link.title
Trening med språk-app gir varige effekter på ordforrådet - Institutt for spesialpedagogikk

# data[].attributes.attachment_link.description
Ordforrådet er avgjørende for hvordan barn lykkes i skolen og hvilke muligheter de får senere i livet. Den nye språk-appen Kaptein Morf har dokumenterte langtidseffekter på språkutviklingen. Språket er et fantastisk verktøy som gir oss muligheten å formidle det vi ønsker, både muntlig og skriftlig.

# data[].attributes.body
Få tekst opplese, med tilpassa lesevisning. Også med grammatikkverktøy og oversetjing til andre språk.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Engasjerende leser i Edge

Om Engasjerende leser i Edge

Engasjerende leser er tilgjengelig i nettleseren Edge. Engasjerende leser er kun tilgjengelig i artikler, og sider som er definert som tekstsider. På forsider vil derfor ikke Engasjerende leser være tilgjengelig. Det vil altså si at på forsiden til www.nrk.no finnes den ikke, men når du velger å gå inn på en artikkel så får du tilgang til den.

Trykk på symbolet Bok med lydikon helt til høyre i adressefeltet, eller F9-tasten. Du vil da få opp en meny øverst på siden:

Denne menylinjen forsvinner når du leser. Hvis du vil ha den frem kan du trykke på venstre museknapp eller føre musepekeren opp mot toppen av skjermen, over der menyen lå. Ønsker du at den skal være synlig hele tiden kan du trykke på tegnestiften helt til høyre i menyen.

Du får tilgang til følgende muligheter i denne menyen:

Les høyt

Tekstinnstillinger

Grammatikkverktøy

Leseinnstillinger

For å slå av Engasjerende leser trykker du en gang til på symbolet i adressefeltet, eller på F9-tasten igjen.

Det er ikke alle tekstsider som er lagt til rette for bruk av Engasjerende leser, da vil du ikke finne symbolet i adresselinjen. På mange av disse sidene kan du likevel få tilgang til Engasjerende leser ved å markere teksten på siden, høyreklikke med musepeker og velge Åpne i Engasjerende leser i menyen som dukker opp.

Les høyt i Engasjerende leser

Når du trykker på Les høyt får du opp en ny menylinje øverst.

Du kan da trykke på play-symbolet som er midt på denne menyen. Opplesningen starter øverst på siden.

Du kan pause opplesningen ved å trykke på pause-symbolet. Og om du ønsker å hopp til neste eller forrige avsnitt trykker du på symbolene på hver side av pause.

Du kan også starte og pause talen med hurtigtast:

Hvis du trykker på Stemmealternativer helt til høyre på menylinjen kan du justere hastigheten og velge mellom flere stemmer.

For å gå ut av lesemodus må du trykke på krysset som er helt til høyre.

Tekstinnstillinger

Du kan endre på tekststørrelse, tekstavstand og bakgrunnsfarge i menyen for Tekstinnstillinger.

Grammatikkverktøy

Grammatikkverktøy gir deg mulighet til å dele ord inn i stavelser og markere ordklasser.

Leseinnstillinger

Hvis du velger leseinnstillinger kan du sette på linjefokus, få tilgang på bildeordliste eller få teksten oversatt.

Linjefokus gjør at du kan velge å tone ned mesteparten av skjermen, og ha fokus på en, tre eller fem linjer av teksten.

Oppgaver

Navigering med tastaturet

Du kan også få tilgang til menylinjen ved å bruke tastaturet. Da starter du Engasjerende leser med F9-tasten, og trykker på Tab til du har kommet til den menyen du vil åpne. Merk av Tab starter å bla fra øverst til venstre, og vil derfor starte med å bla seg gjennom fanearkene dine, så elementene på adressefelt-linja, og deretter menyen i Engasjerende leser. For å bla bakover holder du Shift inne mens du trykker på Tab. Dette vil derfor gi deg en raskere veil inn til menyen.

For videre navigering med tastaturet må du bruke både Tab, Enter, Mellomromstast og Esc.

Oppgaver

# data[].attributes.attachment_link.title
Engasjerende leser i Edge | www.statped.no

# data[].attributes.attachment_link.description
Engasjerende leser er tilgjengelig i nettleseren Edge. Engasjerende leser er kun tilgjengelig i artikler, og sider som er definert som tekstsider. På forsider vil derfor ikke Engasjerende leser være tilgjengelig. Det vil altså si at på forsiden til www.nrk.no finnes den ikke, men når du velger å gå inn på en artikkel så får du tilgang til den.

# data[].attributes.body
Bokmål. Øv på leseflyt og vanskelige ord.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hver øvelse har flere oppgaver. "br/dr/fr/gr" betyr at du trener ord som inneholder disse lydene (f.eks: brus, drikke, frisk, gris). Programmet fungerer også på nettbrett.​​

Klikk på et av emnene (tallene) for å begynne. Hver treningsøkt tar ca 20. minutter. Velg hvor du vil begynne, men vi anbefaler at du starter med den første øvelsen og prøver deg på alle.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hver øvelse har flere oppgaver. "br/dr/fr/gr" betyr at du trener ord som inneholder disse lydene (f.eks: brus, drikke, frisk, gris). Programmet fungerer også på nettbrett.​​ Klikk på et av emnene (tallene) for å begynne. Hver treningsøkt tar ca 20. minutter. Velg hvor du vil begynne, men vi anbefaler at du starter med den første øvelsen og prøver deg på alle.

# data[].attributes.body
Bokmål. Øv på ord digitalt eller last ned ark. www.ordtrener.weebly.com

# data[].attributes.attachment_link.description
Organisasjonen for alle med lese- og skrivevansker, matematikkvansker og språkvansker. Bli medlem i dag!

# data[].attributes.headline
Dysleksi Norge si oversikt over datahjelpemiddel

# data[].attributes.subject
Dysleksi Norge si oversikt over datahjelpemiddel

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Datahjelpemidler er programmer som kan gjøre lesing og skriving lettere. Du må allikevel gjøre jobben selv, men du får en støtte slik at du unngår så mange lese- og skrivefeil. Hjelpemidler er ikke juks!

Hjelpemidler gir motivasjon, lærelyst, selvstendighet og mestring. Tilgangen til datahjelpemidler er noe av det viktigste for å få like muligheter i utdanning og arbeidsliv!

NAV har ansvaret for å gi hjelpemidler til alle med varig nedsatt funksjonsevne. Dysleksi, dyskalkuli og SSV er varige tilstander.

# data[].attributes.attachment_link.description
Datahjelpemidler er programmer som kan gjøre lesing og skriving lettere. Du må allikevel gjøre jobben selv, men du får en støtte slik at du unngår så mange lese- og skrivefeil. Hjelpemidler er ikke juks! Hjelpemidler gir motivasjon, lærelyst, selvstendighet og mestring. Tilgangen til datahjelpemidler er noe av det viktigste for å få like muligheter i utdanning og arbeidsliv!

# data[].attributes.body
Marianne Kufaas Sæterhaug i Dysleksi Norge har laga denne fine oversikta over korleis ein kan diktere på ulike plattformer.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mestring av egen enhet er viktig for å kunne bruke den effektivt og hensiktsmessig. Her er noen tips til hva man kan øve på.

# data[].attributes.body
App som du kan scanne tekst med utan å vere kopla til internett. For norsk tale på android må du velje Google sin tekst-til tale-motor i innstillinga.

# data[].attributes.attachment_link.description
Claro ScanPen advances reading aloud support.

# data[].attributes.body
App der du skriv deg til lesing (stl+). Du høyrer det du skriv, både bokstavlyd, ord og setningar. Bokmål. Enkel i bruk. Kan lett overføre tekst og bilete til andre appar.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lag tekster med appen Smash HD og få lest opp bokstavlyd, ord og setninger mens du skriver.

Hvordan virker den?

Smash HD er en enkel tekstbehandler. Appen kan brukes i lese- og skriveopplæring med STL+-metodikken.

Innstillinger/ funksjoner

Appen bruker en skrifttype tilsvarende den du lærer å skrive for hånd. Smash HD kan lese opp lyd for lyd mens du skriver, lese opp ord når du trykker på mellomromstasten og hele setningen etter tegnsetting. Du kan også velge å få ordene markert etter hvert som de leses opp.
Innstillinger:

Opplesning av bokstavlyd

Opplesning av ord og setninger

Stavekontroll

Hjelpelinjer

Markering av ord

Tekststørrelse - 5 ulike nivåer

Bildestørrelse

Talehastighet

Lagre bilde i kamerarull (trykk og hold på bildet)

Pedagogisk bruk

Å skrive seg til lesing med lydstøtte (STL+) har vist seg å være en god metode for å lære seg å lese. Med Smash HD får du lest opp bokstavlyder, ord og setninger mens du skriver. Dette kan hjelpe deg til å bli bevisst på hvordan ord er satt sammen av lyder. Å koble lyder sammen med tilhørende bokstavtegn er en viktig ferdighet når du skal lære å lese og skrive. I Smash HD kan du sette inn bilder i dokumentet og bruke dem som utgangspunkt for tekstproduksjon.

Kompatibilitet

Kompatibel med iPad.

Veiledning til bruk av appen

Bruksanvisning er tilgjengelig via Facebook-gruppen "Læringsteknologi 2018".

Video fra Statped på Youtube:

Tips og ideer til bruk av appen

Ta bilder av ting som begynner på bokstaven/lyden du øver på. Skriv ord og setninger til bildet.

Kan brukes i alle fag.

Overfør tekst/bilder til andre apper.

Tilgjengelighet

Bryterstyring Skjermleser Zoom/Skjermforstørring

Relaterte apper

Skoleskrift 2 Lingit STL+Skriv og Les Skriv og Lær HD

# data[].attributes.attachment_link.description
Lag tekster med appen Smash HD og få lest opp bokstavlyd, ord og setninger mens du skriver. Smash HD er en enkel tekstbehandler. Appen kan brukes i lese- og skriveopplæring med STL+-metodikken. Appen bruker en skrifttype tilsvarende den du lærer å skrive for hånd.

# data[].attributes.body
Dyslektikar Marianne Sæterhaug kan bestillast til å halde kurs om dysleksi og ulike hjelpemiddel.

# data[].attributes.attachment_link.description
Dysleksikurs av Marianne ønsker å dele sine erfaringer gjennom kurs i hjelpemidler for personer med dysleksi, og foredrag hvor målet er å inspirere andre dyslektikere.

# data[].attributes.attachment_caption
Lingit - Skolenes førstevalg innen lese- og skrivestøtte

# data[].attributes.body
Lingit si nettside for dei som har lese- og skrivevanskar. Lingdys Pluss, Lingdys Skole, og appen Lesevenn.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lingdys fungerer dessverre ikke optimalt sammen med siste MacOS, Ventura.
Dersom dere enda ikke har oppdatert til Ventura, anbefaler vi å vente til vi har løst problemet i samarbeid med Apple.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lingit - Har du lese- og skrivevansker? Få hjelp med dysleksi

# data[].attributes.attachment_link.description
Lingdys fungerer dessverre ikke optimalt sammen med siste MacOS, Ventura. Dersom dere enda ikke har oppdatert til Ventura, anbefaler vi å vente til vi har løst problemet i samarbeid med Apple.

# data[].attributes.body
Gratis app som digitaliserer tekst og bilete. Gjer bakgrunnen heilt kvit, slik at teksten blir tydeleg og lett å lese.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
CamScanner: text and image scanning and recognition, PDF to Word, document format conversion, online editor

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I scan and send a lot of docs to my clients,That is why I have been using CamScanner heavily. It can detect the document edges and crop off the background. That is amazing. You have to try it!

# data[].attributes.attachment_link.title
CamScanner: text and image scanning and recognition, PDF to Word, document format conversion, online editor

# data[].attributes.attachment_link.description
CamScanner provides the most intelligent document management solution; pdf converter, pdf editor, pdf to word, pdf to excel, pdf to ppt, pdf to image, pdf to document, document editing, document image scanning.

# data[].attributes.body
Fin app som let brukaren ta bilete av tekst til opplesing. Fungerer på iPad og iPhone.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Noen ganger kan det være at man får behov for å flytte tekst fra papir og til PC-en, slik at teksten kan redigeres, siteres eller lignende.

Dedikerte skannere eller multifunksjonsskrivere med skanne-funksjon har lenge vært veien å gå, men i en tid der de fleste av oss er utstyrt med både kamera og god maskinkraft i lomma, finnes det også apper som kan skanne tekst fra ark og gjenkjenne bokstaver og ord.

En av de bedre løsningene på iOS har vært Prizmo fra Creaceed, som nå har lansert en ny variant av appen; Prizmo Go.

Her er det nettopp OCR-funksjonaliteten (Optical Character Recognition) som står i sentrum, og i tillegg til at dette kan gjøres lokalt på telefonen, kan man også utnytte kraften i nettskyen for enda mer presis gjenkjenning.

Støtter norsk og kan brukes gratis

Både offline- og online-gjenkjenningen fungerer på norsk, og de to variantene støtter henholdsvis 10 og 22 språk totalt. Å bruke den innebygde tekstgjenkjenningen er gratis (appen er også gratis å laste ned).

Nettsky-varianten, som krever at du er koblet til internett, er mer presis, støtter flere språk og bruker Microsofts såkalte "Cognitive Services" for å skanne teksten.

Akkurat den biten er ikke gratis. Du får riktignok 10 prøve-skanninger på kjøpet, men her kan du kjøpe 100 nye for 11 kroner, eller 1.000 nye for 55 kroner.

Og - vil du ha mulighet til å eksportere teksten du skanner inn til en annen app, koster det 55 kroner å låse opp alle funksjonene i Prizmo Go. Det kjøpet inkluderer også muligheten til å gjøre lenker, e-postadresser, QR-koder og lignende i teksten klikkbare.

Få teksten lest opp

En ting som kan være veldig kjekt for synshemmede, er at Prizmo Go har en innebygd voiceover-funksjon, som gjør at du kan få lest opp teksten du har skannet inn. Denne er gratis å bruke.

Tekst-til-tale-funksjonen benytter seg av Apples innebygde variant, altså med samme stemme som Siri. Om du ikke visste det fra før, kan du for øvrig bytte ut stemmen hennes med en mannlig stemme ved å gå til innstillinger, generelt, tilgjengelighet, tale, stemmer.

Slik bruker du Prizmo Go

Prizmo Go er altså gratis å laste ned fra App Store. Når du starter appen og gir tilgang til kameraet, er den umiddelbart klar til dyst.

Du kan peke kameraet mot skrevet tekst, og når den oppdager tekst i bilderammen, blir den understreket med blått. Sørg for at all teksten er synlig i bildet og trykk på utløseren. Alternativt kan du hente frem tekst du allerede har tatt bilde av ved å trykke på galleri-knappen nederst til venstre.

Etter noen sekunder vil du da få opp teksten i den nederste delen av skjermbildet. Stort sett fungerer det greit etter vår erfaring, selv om gjenkjenningen ikke alltid treffer 100 prosent, og spesielt når teksten er sortert i spalter som her, er den skybaserte løsningen smartere, der den innebygde har en tendens til ta første avsnitt i første spalte og deretter første avsnitt i neste spalte.

Pass på at språket er innstilt riktig, noe du kan gjør enten ved å trykke på knappen øverst til høyre, eller på globusen etter at du har skannet. Fra samme meny kan du eventuelt velge nettskybasert skanning.

Reader-knappen gjør at du kan få teksten opplest. Hvis du synes det går for fort eller for sakte, kan du trykke der det står 1x for deretter å justere hastigheten på opplesingen.

Kopiering av gjenkjent tekst fungerer altså ikke med mindre du betaler for eksportpakken, som du kan gjøre via innstillingsmenyen (tannhjulet). Der finner du også et valg som lar deg lagre bilder du tar til kamerarullen, som kan være kjekk å skru på for å ta vare på teksten du knipser.
LES OGSÅ:
Denne Google-appen lar deg skanne gamle papirbilder
Slik gjør du Android-telefonen eldrevennlig
Denne fonten skal være lettere å lese for dyslektikere

# data[].attributes.attachment_link.title
Ta bilde av teksten og hør den bli lest på mobilen

# data[].attributes.attachment_link.description
Noen ganger kan det være at man får behov for å flytte tekst fra papir og til PC-en, slik at teksten kan redigeres, siteres eller lignende. Dedikerte skannere eller multifunksjonsskrivere med skanne-funksjon har lenge vært veien å gå, men i en tid der de fleste av oss er utstyrt med både kamera og god maskinkraft i lomma, finnes det også apper som kan skanne tekst fra ark og gjenkjenne bokstaver og ord.

# data[].attributes.body
Dysleksi Norge si side for dei dysleksivenlege skulane.

# data[].attributes.attachment_link.description
Velkommen til siden for de dysleksivennlige skolene

# data[].attributes.body
Også med æ, ø og å. Visualiser orda ved hjelp av innramming av bokstavane.

# data[].attributes.body
Skriv inn ord og få forma godt visualisert ved at dei blir innramma.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Create your own custom word shapes worksheets!
Make a word list and the matching boxes for each word will display on the worksheet.

Students can fill in the appropriate word from the list.

These worksheets are great for spelling lists, word wall words, word study, and more!

Word Shapes Worksheets

# data[].attributes.attachment_link.title
Make your own printable word shapes worksheets

# data[].attributes.attachment_link.description
Create your own custom word shapes worksheets! Make a word list and the matching boxes for each word will display on the worksheet. Students can fill in the appropriate word from the list. These worksheets are great for spelling lists, word wall words, word study, and more!

# data[].attributes.body
Film frå Statped om bruk av digitale hjelpemiddel i undervisninga

# data[].attributes.attachment_link.entities[].name
Inovasi Teknologi Yang Sangat Mengagumkan

# data[].attributes.body
Her lagar du ei bok med tekst, bilete, tale og film, og du kan få teksten opplesen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Book Creator - Love Learning - Book Creator app

# data[].attributes.attachment_link.description
Teachers love it. Students love it. Book Creator is the simplest, most inclusive way to create content in the classroom.

# data[].attributes.body
Knekk lesekoden.

# data[].attributes.attachment_link.description
NOEN SOM HAR PRØVD iMAL - OG DERES ERFARINGER FRA KLASSEROMMET

# data[].attributes.body
Lese-og skrivestøtteprogram.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vet du at IntoWords virker på alle plattformer og kan forbedre skrivingen din på flere språk?

IntoWords er et digitalt verktøy som gjør det lettere for deg å lese, skrive og lære.

Verktøyet gir lese- og skrivestøtte i skyen og på tvers av plattformer. IntoWords letter lese- og skriveprosessen slik at du kan konsentrere deg om innholdet i det du leser eller skriver. IntoWords kan derfor være veien til høyere karakterer på skolen, bedre resultater på jobben og større selvtillit eller frihet i hverdagen.

BESTILL

Få teksten lest opp

Det er enkelt å få lest opp tekst fra nettsider, dokumenter eller fra dine PDF'er. Du kan åpne et PDF- dokument direkte i IntoWords. For å få opplesning, markerer du teksten du ønsker å få lest opp og klikker på avspillingsikonet øverst til venstre i menylinjen.

Enkelt å endre hastigheten

Mange ord på for kort tid kan gjøre det vanskelig å forstå hva som blir sagt. Da kan det være lurt å endre hastigheten på opplesningen. Ta tak i hastighetsknappen og dra søkeren litt mot venstre. Opplesning av neste setning vil da ha en lavere hastighet.

Opplesning på mange språk

IntoWords gjør deg til leser på tross for lese- og skrivevansker. Du får som standard opplesing og ordforslag på tre språk, men IntoWords kan lese opp på mer enn 40 språk. Du kan variere mellom flere stemmer (mannlige og kvinnelige) slik du ikke blir lei av å høre på den samme stemmen, eller du kan velge den du liker best.

Intelligent skrivestøtte

IntoWords' ordforslag, skrivestøtte og ordprediksjon hjelper deg til å formulere deg fritt og flytende. Sjekk fx rettskrivingen ved å få teksten lest opp eller slå opp ord i IntoWords Ordbok.

Skrive seg til lesing

Metodikken STL+, skrive seg til lesing med lydstøtte er populær og gir gode resultater. Elevene bruker lydstøtten for å bli kjent med bokstavene og knekke lesekoden.

IntoWords for flere plattformer

IntoWords familien inneholder IntoWordsCloud for PC, Chromebooks, Mac, nettbrett og smartphone.
Les mer om de ulike versjonene

Slik bruker du IntoWords Cloud

IntoWords Cloud er tilpasset dine behov og gir deg et bredt utvalg av lese- og skrivestøttende funksjoner, uansett om du arbeider i Google Apps eller Office 365. Dine personlige innstillinger følger deg på tvers av plattformer når du bruker IntoWords Cloud og IntoWords Android nettbrett eller smartphone

IntoWords til iPad

IntoWords til iPad er både en skriveapp som fungerer offline og et tastatur som fungerer online på tvers av andre apper du har på din iPad. Begge verktøyene gir deg opplesning med markering og skrivestøtte på ulike måter, samt andre nyttige funksjoner.

Intowords tastatur

IntoWords tastatur fungerer på nettbrett og smarttelefoner. Tastaturet gir deg lese- og skrivestøtte på tvers av apper. Du får opplesning mens du skriver og forslag til skrivemåte.

Pris

En avtale for skoler med IntoWords Cloud koster: 33 ,- pr elev

Minimumspris for en skole: 6000,-

IntoWords enkeltlisens: 3500,- (eks mva)

Du kan også be om pris på et bestemt ønsket antall samtidige lisenser.

NAV artikkelnummer IntoWords Cloud: 232841

# data[].attributes.attachment_link.title
Les fortere og skriv riktigere med IntoWords - lese og skriveverktøy i skyen

# data[].attributes.attachment_link.description
IntoWords er et digitalt verktøy som gjør det lettere for deg å lese og skrive og lære. Verktøyet gir lese- og skrvestøtte i skyen og på tvers av plattformer. Verktøyene gir opplesning og skrivestøtte på flere språk og inneholder også andre nyttige funksjoner.

# data[].attributes.body
Ei oversikt over appar til smarttelefonar og nettbrett for menneske med funksjonsnedsetjingar.

# data[].attributes.attachment_link.description
En appoversikt fra Nav Hjelpemidler og Tilrettelegging

# data[].attributes.body
Skriveapp med lydstøtte. For dei yngste. Fin app, særleg til å høyre kvar einskild bokstavlyd i orda ein skriv.

# data[].attributes.attachment_link.description
Skoleskrift 2 er et enkelt skriveprogram med bokstavlyd (tastelydprogram), der lydene er innleste og en talesyntese (kunstig tale). Når bokstaven trykkes ned på tastaturet, høres bokstavlyden samtidig. Talesyntesen leser opp ordet når en trykker på mellomromstasten og hele setningen ved skilletegn (ikke kommategn).

# data[].attributes.body
Lærarbloggen har her eit innlegg om denne måten å drive leseopplæring på.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lydfargemetoden er et pedagogisk verktøy til bruk i generell lese- og skriveopplæring for barn, ungdom og norskopplæring for fremmedspråklige. Lydfargemetoden tar utgangspunkt i en syntetisk lesemetode. Den bygger på lydsystemet i språket, men har i tillegg fokus på ordoppbygging. Det er en praktisk metode som er konkret og appellerer til flere sanser. Elever som har brukt metoden øker sin fonologiske bevissthet og (og voksne) med lese- og skrivevansker.
Maaike Visser har utviklet Lydfargemetoden. Hun er pedagog, helsesøster og Marte Meo- terapeut, og har lang erfaring i kunnskapsformidling. Hun utviklet Lydfargemetoden etter at hun opplevde at hennes dyslektiske sønn ikke hadde tilstrekkelig utbytte av ordinær spesialundervisning.

Lydfargemetoden tar utgangspunkt i den syntetiske lesemetoden. Eleven som bruker metoden får ekstra informasjon i form av en fargekode. Fargene hjelper med identifiseringen av fonemer. Fonemer er de individuelle kombinasjoner av bokstaver og lyder som utgjør basiselementene i skriftspråket. Informasjonen eleven får er konkret og enkel, og appellerer til flere sanser. Elever som har brukt metoden leser betydelig fortere, skriver mindre feil og er mer språkbevisste. Det er utviklet materiell til bruk i undervisningen, som bl.a. består av en elevperm, plansjer, hoppebrett, mm.

Utdypingsstrategier innebærer at en deltaker framstår som en aktiv part i sin egen læringsprosess for å oppnå læring ved forståelse. Deltakerne lager koblinger mellom tidligere kunnskap og det som skal læres, og utbroderer disse nye relasjonene gjennom tenkning. Ved å organisere kunnskap skapes en meningsfull sammenheng mellom de ulike delene i en kunnskapsstruktur (Elstad og Turmo 2006).Forståelsesovervåkning vil si å ha en skjerpet oppmerksomhet på hvor godt man forstår det man forsøker å lese eller skrive. Overvåkningen er rettet mot egen forståelse og mot potensielle forbedringer av forståelse. Å overvåke egen forståelse er en form for metakognisjon, eller tenkning om tenkning. Det innebærer at en gjennom erfaring har skaffet seg kunnskap om hvordan en selv tenker og lærer (Elstad og Turmo 2006).Kontroll innebærer at en person koordinerer, kontrollerer og styrer kunnskaps- og ferdighetsbaserte faktorer, for eksempel ved å ha tilgang til en fasit etter å ha utført en oppgave eller svart på et spørsmål. Dette motiverer til læring og til å nå egne mål (Elstad og Turmo 2006). Lærestrategier
Gjennom Kunnskapsløftet har grunnopplæringen de siste årene hatt stadig mer fokus på lærestrategier: "Å utvikle gode lærestrategier handler om hvordan elever på en aktiv, fleksibel og effektiv måte kan tilnærme seg ulike typer læringssituasjoner og ulike typer lærestoff" (Elstad og Turmo 2006:16). Selv om norskopplæringen ikke er en del av Kunnskapsløftet, er dette en relevant innfallsvinkel i all type undervisning.

Lydfargemetoden er dynamisk og anvender flere ulike strategier. Det er viktig at deltakerne har innsikt i egen måte å arbeide med stoffet på. Ut fra egne erfaringer lager deltakerne etter hvert sine egne regler med hjelp av eksempler. En annen måte å bruke metoden på er å automatisere ferdigheter gjennom stadige gjentagelser av handlinger.

En slik arbeidsform gir en metaspråklig bevissthet, en bevissthet om språket som fenomen. Det vil si å ha et begrepsapparat for å kunne snakke om språket, på samme måte som en kan snakke om objekter. Dette er en viktig forutsetning for å forberede seg til å ta steget over i skriftspråket.

Å benytte hukommelsesstrategier er å bruke ulike framgangsmåter for å huske det man skal lære. Når ordet melk skal læres, kan deltakerne for eksempel se for seg melkekartongen som står på frokostbordet. Dessuten kan man blant annet bruke tankekart, assosiasjonsskaping og klassifisering, for eksempel etter sted eller forbokstav. Hukommelsesstrategier kan være egnet i en del sammenhenger, men å huske bare fakta er sjelden tilstrekkelig og bør derfor kombineres med andre læringsstrategier (Elstad og Turmo 2006).

I arbeidet med Lydfargemetoden er det avgjørende at leseren deltar aktivt i undervisningen. Læreren bør ha kjennskap til brukerens bakgrunn og grunnlag, for slik å fungere som en god veileder i dette nye språkterrenget.

En deltaker i Lydfargemetoden blir aktiv i sitt eget læringsarbeid. Når lærer og deltaker har felles fokus, ligger forholdene godt til rette for at deltakerne oppnår en forståelse av sin egen læring.

I Lydfargemetoden legges det opp til at deltakerne selv kan kontrollere og få innsikt i egen læringsprosess gjennom dataprogrammet som er utarbeidet som et av verktøyene.

Læringsstiler
Læringsstiler er de preferanser som en person har behov for å ta i bruk for å kunne konsentrere seg, og å være aktivt deltakende i læringsprosessen (Buli-Holmberg mfl. 2007). Ulike individer har ulike preferanser når det gjelder hvilke måter og under hvilke betingelser de best tilegner seg nytt og vanskelig stoff. Dette betegnes som en persons læringsstil (Dunn og Dunn 1992, 1993 og 1999). Hva slags læringsstil en person har, er avhengig av en rekke faktorer. Læringsstiler er ikke

karakteristikker ved en person, og en persons læringsstil kan forandre seg avhengig av alder og kulturelle faktorer. Læringsstilen til en person kan derfor variere i ulike situasjoner og endre seg over tid (Dunn og Dunn 1999).

Når en persons læringsstil beskrives, settes det ord på hvilke faktorer som påvirker denne personen til å lære seg noe nytt og vanskelig. Dette hjelper læreren når det skal tilrettelegges for en god læresituasjon. I praksis betyr det at en undervisningsmetode kan være effektiv for noen og mindre effektiv for andre (Dunn og Dunn 1992, 1993, 1999 og Dunn, Beaudry og Klavas 1989).

I boka Refleksjoner om opplæring (Buli-Holmberg, Guldahl og Jensen 2007) presenteres Dunn og Dunns læringsstilmodell som fokus på opplæringsbetingelser. I denne veilederen er det valgt ut elementer fra modellen for å se litt nærmere på hvordan Lydfargemetoden kan benyttes for å legge til rette for en best mulig lese- og skriveopplæring.

Ett av tjue læringsstilelementer i Dunn og Dunns læringsstilmodell dreier seg om sansepreferanser. Det skilles mellom fire sanser: visuell, auditiv, taktil og kinestetisk. De som har sterke eller moderate visuelle preferanser, konsentrerer seg best når de ser og betrakter symboler og bilder, når de selv får tegne og skrive, lage plakater og oppslag, bruke data og ikke minst lese. Lange muntlige beskjeder uten visuell støtte kan være vanskelig å huske (Buli-Holmberg, Guldahl og Jensen 2007).

Noen har sterke eller moderate auditive preferanser, og de konsentrerer seg best ved å lytte og ved å være muntlig aktive. Innlæringen forsterkes gjennom samtale, diskusjon, å lytte til foredrag og radio, se film eller å snakke høyt med seg selv. For noen blir det vanskelig å skrive notater parallelt med å lytte, de må ta én ting om gangen (Buli-Holmberg, Guldahl og Jensen 2007).

Kontroll og selvregulering

Forståelsesovervåkning
Lydfargemetoden gjør bruk av flere hukommelses- og repetisjonsstrategier for å automatisere kunnskapen om bokstav- og fargekombinasjonene.

Utdypings- og organiseringsstrategier
Det finnes flere måter å kategorisere lærestrategier på. Her brukes inndelingen som Eyvind Elstad og Are Turmo beskriver i boken Læringsstrategier. Søkelys på lærernes praksis:

hukommelses- og repetisjonsstrategier

utdypings- og organiseringsstrategier

forståelsesovervåkning

kontroll- og selvregulerende læring

hukommelses- og repetisjonsstrategier

Lydfargemetoden
Lydfargemetoden legger vekt på at man kan tilegne seg de nye reglene og det nye språket både gjennom teori, praksis, lek og aktiviteter. Metoden er praktisk og konkret og appellerer til flere sanser. Det blir brukt mye visuell støtte ved hjelp av farger og klosser. Lydfargemetoden legger også vekt på den auditive tilnærmingen, da det første deltakerne gjør, er å koble lyder med farger. Deltakerne får forsterket læring ved å høre bokstavlyden samtidig som bokstavfargekombinasjonene vises. For deltakere med auditive preferanser vil dette være en styrke.

Deltakere som har taktile preferanser, oppnår best konsentrasjon når de får bruke hendene i forbindelse med en læringsaktivitet. Læringsprosessen blir forsterket ved å kunne notere, bruke data, tegne, skrive, spille spill og delta i konkurranser (Buli-Holmberg, Guldahl og Jensen 2007).

De som har sterke eller moderate kinestetiske preferanser, konsentrerer seg best ved læringsaktiviteter der hele kroppen er involvert. De har utbytte av å kunne gjøre det som læres, for eksempel eksperimentere, bygge, bruke kroppen, være på utstillinger og delta i konkurranser og spill (Buli-Holmberg, Guldahl og Jensen 2007).

Lydfargemetoden har en taktil tilnærming til læring. Metoden gjør bruk av klosser i forskjellige farger, som hjelper deltakerne til å sette sammen ord. Hver kloss forestiller en bokstav, og fargen på klossen bestemmer lyden til bokstaven. Dermed bruker deltakerne hendene til å lære seg noe nytt. Metoden har også utviklet et spill, "hopping av ord", som er en form for diktat. Deltakerne "hopper" med en brikke på en fargeplate, og uttaler lydene i ordet. Hoppebrettet kan erstattes med en stor hoppematte, slik at deltakerne selv kan være brikkene som hopper fra farge til farge mens de uttaler lydene i ordet. På denne måten benyttes hele kroppen i innlæringen, noe som passer godt for personer med kinestetiske preferanser.

# data[].attributes.attachment_link.description
Lydfargemetoden er et pedagogisk verktøy til bruk i generell lese- og skriveopplæring for barn, ungdom og norskopplæring for fremmedspråklige. Lydfargemetoden tar utgangspunkt i en syntetisk lesemetode. Den bygger på lydsystemet i språket, men har i tillegg fokus på ordoppbygging. Det er en praktisk metode som er konkret og appellerer til flere sanser.

# data[].attributes.body
Dyslexie-fonten har fleire eigenskapar som skal gjere teksten lettare å lese.

(Gratis font som liknar veldig: OpenDyslexic)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ny, norsk forskning viser at opp til 20 prosent av befolkningen har generelle lesevansker, og at opp til 10 prosent har spesifikke lese- og skrivevansker som kalles dysleksi.

Kjennetegn på dysleksi kan være at man ofte skriver feil, leser saktere, ikke klarer å huske det man har lest eller at man har problemer med å skille bokstaver som ligner på hverandre; for eksempel b og d, p og q eller n og h.

Dyslektikere har ofte en tendens til å rotere eller speile bokstaver når de leser dem.

Å ha dysleksi kan også gi følgevansker. Eksempelvis har mange dyslektikere problemer med å skille mellom høyre og venstre, lære klokka og med retningssansen. Nyere forskning viser at dysleksi og øvrige lese- og skrivevansker er høyst arvelig.

Egen font for dyslektikere

Hollenderen Christian Boer er designer og har selv dysleksi. I 2008 utviklet han skrifttypen Dyslexie, nettopp for å adressere sine egne leseproblemer.

- Finn en løsning på ditt eget problem, så vil det garantert være mange andre rundtom i verden med samme problem, skriver Boer på sine egne nettsider.

Dyslexie-fonten har en rekke egenskaper som skal gjøre den lettere å lese. Her er noen av dem:

Bokstavene er "tyngre" nederst, altså med tykkere linjer, for å hindre leseren i å snu dem på hodet.

Noen av bokstavene er gjort halvveis kursive slik at de ligner mindre på hverandre enn med tradisjonelle skrifttyper.

På bokstaver med åpninger, for eksempel a, c og s, er disse åpningene gjort større.

Bokstaver som ser like ut har ulik høyde og har visste andre ulikheter som skal gjøre det lettere å skille dem fra hverandre.

Store bokstaver har tykkere linjer.

Mellomrommet mellom bokstaver og ord er bredere.

Boer har senere vunnet flere priser for prosjektet sitt, og han har tilgjengeliggjort fonten gratis for personlig bruk. LES OGSÅ: Her finner du gratis fonter
Men virker det?

I en undersøkelse foretatt ved universitetet i Twente i 2012 ble et panel på 250 personer spurt om deres erfaring med Dyslexie-fonten.
84 prosent mente de leste raskere, 78 prosent at de hadde færre lesefeil og 77 prosent ville anbefale fonten til andre.

Generalsekretær Caroline Solem i Dysleksi Norge påpeker at det nettopp er gjort undersøkelser (og ikke forskning) på effekten av Dyslexie-fonten, og at den etter hennes erfaring ikke er spesielt kjent ennå, men at den vekker interesse blant annet på skoler.

- Det bør forskes mer på hva som er lettlest for personer med lesevansker, sier Solem til Dinside.

Hun ser imidlertid flere ting ved denne skrifttypen som kan gjøre den mer lesbar for dyslektikere:

- Denne fonten er uten seriffer. Det er også ekstra avstand mellom bokstaver og ord. Hver bokstav har i tillegg en unik form som kan gjøre det lettere å skille bokstaver som ligner på hverandre, for eksempel h/n b/p, osv. Mange dyslektikere forveksler disse bokstavene.

Begeistrede brukere

På nettsidene finnes det uttalelser fra folk som har tatt Dyslexie-skrifttypen i bruk. Her er et par av dem (vår oversettelse):
- Jeg viste den til en kollega av meg som har dysleksi, og han knakk sammen og begynte å gråte fordi han klarte å lese informasjonssiden deres høyt.
- Denne fonten er den første og eneste fonten der jeg slipper å kompensere for hvordan jeg ser bokstavene. Jeg vil så gjerne takke dere, klemme dere, rope fra hustak og fortelle verden om hvilken livsendring dette er for så mange mennesker i verden med denne typen dysleksi. Takk. Takk så veldig mye.

Sterke ord der, altså.

Hvordan bruker du den?

Har du eller noen du kjenner dysleksi, høres det ut som om det i hvert fall bør være verdt et forsøk å bruke denne fonten.

Her er noen av mulighetene du har:

Om du har dysleksi og prøver Dyslexie-fonten, hører vi gjerne dine erfaringer i kommentarfeltet under.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dysleksi? Denne fonten skal være lettere å lese

# data[].attributes.attachment_link.description
Ny, norsk forskning viser at opp til 20 prosent av befolkningen har generelle lesevansker, og at opp til 10 prosent har spesifikke lese- og skrivevansker som kalles dysleksi.

# data[].attributes.body
Microsoft Lens: PDF Scanner on the App Store (apple.com)